# data[].attributes.body
Frihed, Angst og Kærlighed
Liv og død
Overgangsritualer
Modgang og prøvelser
Frugtbarhedsritualer (gyldendal)
Ritualer (gyldendal)

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du de seneste artikler om reformationen på information.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
I Danmark har den evangelisk-lutherske kirke en særlig status i landets grundlov. Hvor kan dette forhold have sit udspring, og hvordan skal vi forholde os til denne sammenkædning af det gejstlige og det verdslige i moderne tid? I samarbejde med faget kristendomskundskab tages eleverne tilbage i tiden omkring renæssancen og via reformationen frem til Grundlovens indførelse i 1849.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Problemstilling

Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund?

Foto: Bjørn Haldorsen

Præsentation og begrundelse

Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund? Disse spørgsmål rejses i læremidlet PÅ SPORET AF REFORMATIONEN, som består af 5 korte film (varighed ca. 8 minutter) om Reformationens virkningshistorie til brug i undervisningen i udskolingen.

I hver film møder vi Rikke, der er på sporet af Luther og Reformationen i Danmark. Rikke opsøger steder og personer, der kan give hende indblik i, hvordan Luther og Reformationen har påvirket udviklingen af vores samfund, og hvilken status og rolle Luther og Reformationen har i dag.

Undervisningsfilmene har hvert sit tematiske udgangspunkt: reformationsfejringer, magt, konfirmation, dannelse, det moderne menneske - og relaterer sig til forskellige historiske perioder: enevælde, pietismens Danmark i 1700-tallet, dannelse og demokratiudvikling i 1800-tallet og nutidens forestillinger om det moderne menneske.

Filmene indeholder samme intro og outro, der lægger op til at stille kritiske spørgsmål til et historisk fænomen, diskutere og komme med bud på svar på spørgsmålene.

* Intro: Tilbage i 1500-tallet skete der noget helt særligt: Noget, som har sat et afgørende aftryk på den historiske udvikling: Reformationen kom til Danmark. Først og fremmest takket være den tyske munk, Martin Luther, der først satte reformationen i gang - og dermed også den religiøse omvæltning, som betød en gennemgribende fornyelse af kirken og kirkens rolle i Danmark. Det blev en begivenhed, som har sat sig vigtige spor i os og i det samfund, vi lever i den dag i dag
* Outro: Vi bruger historie til at forstå os selv, samfundet og den verden, der omgiver os. Historien sætter spor både i og omkring os. Spor, som det er op til os at blive ved med at lede efter - og stille spørgsmål til.

Filmene skal anskues som triggere, der åbner for en række diskussioner, aktualiseringer og perspektiveringer og udfordrer forforståelser, pirrer nysgerrigheden og lægger op til at gå undersøgende og spørgende til historien. For at understøtte dette er der en række elevspørgsmål (se Bilag - Elevark) til filmene, og der lægges op til, at filmene ses flere gange både som forberedelse individuelt og på klassen. Eleverne kan med fordel se filmene på deres telefon som forberedelse - alene eller sammen med andre.

Filmene kan være afsæt for at arbejde med forskellige områder i den kompetenceorienterede læreplan og knytter an til det centrale i historieundervisningen, hvor fokus er rettet mod at styrke elevernes kompetence til at have en reflekteret og (selv)refleksiv omgang med historie - at kunne tænke historisk. Den didaktiske grundtanke i undervisningsforløbet tager afsæt i Flipped learning, der er en pædagogisk tilgang, hvor den direkte introduktion til et emne forskydes til et andet medie - her en film - hvor læreren guider eleverne i deres læreprocesser. Undervisningsfilmene er lavet med henblik på at være motiverende og lægge op til refleksion hos eleverne. Eleverne forstår derfor ikke nødvendigvis det hele efter første gennemsyn, men de fastholder informationer fra filmene ved at have en række indgangsspørgsmål (se Bilag - Elevark), som er fokuspunkter, de skal have for øje ved gennemsyn. På klassen sker en omskabelse af det indhold, eleverne har set i filmene, hvor de for alvor skal få stoffet til at give mening.

Undervisningsaktiviteterne understøtter og stilladserer filmen og baner vejen for, at et nyt gennemsyn tilfører ny viden og nye refleksioner. Flipped learning-tilgangen giver mulighed for at praktisere udfordrende læring, der har fokus på at skabe grobund for dynamiske kognitive læringsprocesser i klasseværelset. En del af baggrundsmaterialet og det supplerende materialet til forløbet udgør ligeledes små film med henblik på at støtte op om forløbets didaktiske grundtanke.

I lektionsplanen beskrives en række undervisningsaktiviteter, som kan anvendes i tilknytning til filmene. Filmene kan anvendes enkeltvis og i længerevarende forløb - herunder også tværfaglige forløb med inddragelse af samfunds- og religionsfaglige perspektiver.

Fra fagformålet for faget historie:
"Eleverne skal i faget historie opnå sammenhængsforståelse i samspil med et kronologiske overblik og kunne bruge denne forståelse i deres hverdags- og samfundsliv. [...]Elevernes historiske bevidsthed og identitet skal styrkes med henblik på, at de forstår, hvordan de selv, deres livsvilkår og samfund er historieskabte."

Fra fagformålet i faget kristendomskundskab:
"Eleverne skal i faget kristendomskundskab tilegne sig viden og færdigheder, der gør dem i stand til at forstå og forholde sig til den religiøse dimensions betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske og dets forhold til andre."

Fra fagformålet for faget samfundsfag:
"Eleverne skal i faget samfundsfag opnå viden og færdigheder, så de kan tage reflekteret stilling til samfundet og dets udvikling. [...]Eleverne skal opnå forudsætninger for udvikling af kritisk tænkning og et værdigrundlag, så de kan deltage kvalificeret og engageret i samfundet."

Klassetrin

7. - 9. klasse

Omfang

Længere forløb (9-14 lekt.)

Kompetenceområde/-mål

HISTORIE:
HISTORIEBRUG/Konstruktion og historiske fortællinger:
Eleven kan forklare samspil mellem fortid, nutid og fremtid
* Eleven kan analysere konstruktion og brug af historiske fortællinger med samtids- og fremtidsrettet sigte
* Eleven har viden om historiske fortællingers brug i samtids- og fremtidsrettet perspektiv

KRONOLOGI OG SAMMENHÆNG/Kronologi, brud og kontinuitet:
Eleven kan på baggrund af et kronologisk overblik forklare, hvorledes samfund har udviklet sig under forskellige forudsætninger
* Eleven kan forklare, hvorfor historisk udvikling i perioder var præget af kontinuitet og i andre af brud
* Eleven har viden om historisk udvikling
* Eleven kan sætte begivenheders forudsætninger, forløb og følger i kronologisk sammenhæng
* Eleven har viden om begivenheders forudsætning, forløb og følger

KILDEARBEJDE/Historiske problemstillinger og løsningsforslag:
Eleven kan vurdere løsningsforslag på historiske problemstillinger
* Eleven kan udarbejde løsningsforslag på historiske problemstillinger med afsæt i udvalgte kilder
* Eleven har viden om metoder til udarbejdelse af løsningsforslag

KRISTENDOMSKUNDSKAB:
LIVSFILOSOFI OG ETIK:
Eleven kan forholde sig til den religiøse dimensions indhold og betydning ud fra grundlæggende
tilværelsesspørgsmål og etiske principper
* Eleven kan reflektere over betydningen af den religiøse dimension i grundlæggende tilværelsesspørgsmål
* Eleven har viden om trosvalg i forhold til grundlæggende tilværelsesspørgsmål

KRISTENDOM:
Eleven kan forholde sig til, hvad kristendom er og til hovedtræk i kristendommens historie, herunder folkekirkens betydning i Danmark
* Eleven kan reflektere over kristendommens udvikling og folkekirkens betydning i Danmark
* Eleven har viden om hovedtræk i kristendommens historie og folkekirken

SAMFUNDSFAG:
POLITIK:
Eleven kan tage stilling til politiske problemstillinger lokalt og globalt og komme med forslag til handlinger
* Eleven kan diskutere sammenhænge mellem demokrati og retsstat (fx rettigheder og pligter for borgere i Danmark, borgernes retssikkerhed i et demokrati og menneskerettigheder mv.)
* Eleven har viden om demokrati og retsstat, fx grundloven

SOCIALE OG KULTURELLE FORHOLD:
Eleven kan tage stilling til og handle i forhold sociale og kulturelle sammenhænge og problemstillinger
* Eleven kan diskutere kulturs betydning for individer og grupper
* Eleven har viden om kultur og kulturbegreber

Materialer

Bilag 1: Elevark

Se hele materialelisten med detaljerede information i Bilag 2

På sporet af reformationen - afsnit 1: Luther lagkage, http://historielab.dk/luther-lagkage/

Tekst: Helt eller skurk? (s. 4) (Temamagasin om Reformationen, udgivet af Folkeuniversitetet i Aarhus), https://reformation.fuau.dk/media/6755/reformationen_final_enkeltsider_ny.pdf

Animationsfilm (5 min.): Reformation 1517-2017 - hvad skete der lige der? (produceret af Folkeuniversitet i Aarhus), https://www.youtube.com/watch?v=Y6cdXMBjHPc

Animationsfilm (7 x 3 min.): Luthers liv i 7 billeder (produceret af Kristeligt Dagblad), https://www.emu.dk/modul/luthers-liv-i-7-billeder

På sporet af Reformationen - afsnit 2: Gud bevare Danmark, http://historielab.dk/gud-bevare-danmark/

Artikel: Kirke og stat - et forhold i opbrud? (Kristendom.dk - Kristeligt Dagblad), https://www.kristendom.dk/indf%C3%B8ring/overblik-kirke-og-stat-et-forhold-i-opbrud

Tekst fra hjemmeside: (Præsidiet for reformationsjubilæet i Danmark), https://luther2017.dk/om-reformationen/tema-2-staten-og-kirken/

På sporet af Reformationen - afsnit 3: Guds elskede barn, http://historielab.dk/guds-elskede-boern/

Film (5 min.): At skabe et luthersk samfund - betydningen af Luthers lille katekismus og de ti bud i Danmark efter reformationen (Danmarkshistorien.dk), http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-kilder/vis/materiale/at-skabe-et-luthersk-samfund-betydningen-af-luthers-lille-katekismus-og-de-ti-bud-i-danmark-efter/

Film (19 min.) Fra konflikt til fællesskab, https://www.dkm.dk/boern-familier-og-skoler/fra-konflikt-til-faellesskab/

På sporet af reformationen - afsnit 4: En skole for livet, http://historielab.dk/en-skole-for-livet/

Undervisningsministeriets demokratikanon, http://static.uvm.dk/Publikationer/2008/demokratikanon/kap05.html

Reformationsjubilæet 2017 (Præsidiet for reformationsjubilæet i Danmark), https://luther2017.dk/om-reformationen/temaer-reformationen-1517-2017/tema-9-disciplin-og-demokrati/reformationen-og-det-danske-samfund-disciplin-og-demokrati/

Statsminister Lars Løkke Rasmussens tale ved Reformationsjubilæet i Folketinget den 31. oktober 2017, http://www.stm.dk/_p_14602.html

Hjemmeside: André Herbener og Thomas Bjørnestad Platz's, http://luther-2017.dk/

Artikel: Har Luther haft betydning for velfærdsstaten? (Udgivet af Folkeuniversitetet i Aarhus), https://www.kristeligt-dagblad.dk/ide-tanke/har-luther-haft-betydning-velfaerdsstaten

På sporet af reformationen - afsnit 5: Det moderne menneske, http://historielab.dk/det-moderne-menneske/

Tekst: At være utilstrækkelig (s. 20) (Udgivet af Folkeuniversitetet i Aarhus), https://reformation.fuau.dk/media/6755/reformationen_final_enkeltsider_ny.pdf

DR K, 5 skarpe. Filosoffen Anders Fogh Jensen fortæller om Luther og hans forhold til troen, teksten og katolicismen, https://www.youtube.com/watch?v=2OALSdC15hY

Spillet LynTeser: et samtalespil, https://reformation.fuau.dk/magasin/lynteser/

# data[].attributes.attachment_link.title
På sporet af Reformationen - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund? Foto: Bjørn Haldorsen Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund? Disse spørgsmål rejses i læremidlet PÅ SPORET AF REFORMATIONEN, som består af 5 korte film (varighed ca.

# data[].attributes.body
- Børnene i Syrien
- Theodicé
- Det gode og det onde
- Djævlen
- Lykkeetik
- Abort

# data[].attributes.body
Synet på kønnene i religionerne
Islams kvindesyn
Tørklædeforbud
Sex, kærlighed og ægteskab
Jesus og kvinderne
Tørklædeforbud

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spørg
Der er ingen handling, som Allah ikke tilgiver. Men hvis synden indebærer, at man har krænket et menneske, er det obligatorisk at bede om dets tilgivelse, svarer muslimske Nour Jørgensen

Hvordan opstod Jorden ifølge islam? Og hvad står der i Koranen om menneskets skabelse? Der findes ingen samlet skabelsesberetning, men der er mange forskellige beskrivelser. Læs 10 vigtige udsagn fra Koranen om altings tilblivelse her
Prøv også en quiz om Koranen
De to muslimske kvinder Saliha Marie Fetteh og Mathilde Bernhard deler i år deres udfordringer, glæder og tanker under ramadanen med hinanden og religion.dk's læsere i en brevveksling

En vigtig del af islam er at faste i den niende måned i den islamiske kalender. Dette kaldes ramadan - læs mere om ramadanen og dens traditioner her

I islam anses moskéerne for muslimernes helligsted for bøn og fordybelse. Men hvordan skal man opføre sig og klæde sig i moskéen? Bliv klogere her på, hvad renselse betyder for muslimer, og hvorfor mænd og kvinder ikke må bede i det samme rum
Læs også

# data[].attributes.attachment_link.description
Spørg Der er ingen handling, som Allah ikke tilgiver. Men hvis synden indebærer, at man har krænket et menneske, er det obligatorisk at bede om dets tilgivelse, svarer muslimske Nour Jørgensen Hvordan opstod Jorden ifølge islam? Og hvad står der i Koranen om menneskets skabelse?

# data[].attributes.body
Reformationen i Danmark
Martin Luther
Kongemagt og reformation
Danskerne bliver protestanter
Luthers lille katekismus (gyldendal)
Reformationens billeder (gyldendal)

# data[].attributes.body
Delemne: Reformationen i Danmark

Problemstilling
Hvordan ændrede reformationen danskernes tro?

# data[].attributes.body
Synder og dyder (gyldendal)
Helligt og profant (gyldendal)
Sandhed og løgn (gyldendal)

# data[].attributes.body
Delemne: Det 1. bud
1. bud du må ikke have andre guder
Problemstilling
Hvor går grænsen mellem blasfemi og ytringsfrihed?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diskussionen om ytringsfrihedens grænser ulmer igen, efter at en islamkritisk film er gået verden rundt med afbrændte ambassader til følge. To ud af tre danskere mener ifølge en Cepos undersøgelse, at det skal være strafbart at håne andres religion

Da den spanske kunstner Javier Krahe i 1978 tændte for sit kamera, var han ikke ude på at fornærme nogen.

Men fornærmede var netop, hvad tusindvis af spanske katolikker blev mange år senere, da tv-stationen Canal Plus i 2004 viste et klip fra Javier Krahes kortfilm Sobre la cristofagia (at tilberede Kristus). Den 2,15 minutter lange film fra 1978 viser en person iklædt forklæde, som tager et krucifiks med Jesus ud af et køleskab. Den hvide kristusfigur pilles af korset, vaskes under vandhanen og tørres med et viskestykke. En spansk speakerstemme kommenterer fremgangsmåden, som fortsætter ved, at figuren placeres i et glasfad, smøres med smør, krydres efter behov og sættes i ovnen.

LÆS OGSÅ: 5 eksempler på krænkede religiøse følelser

Tre dage senere tages figuren ud. Det sker på tilsyneladende overnaturlig vis ved, at ovnen åbner af sig selv, og ud glider glasfadet. Så serveres kristusfiguren på et bord med ord om, at den er nok til at mætte to og kan serveres med salat og appelsin.

Filmen kan nu give den 68-årige Javier Krahe to år i fængsel for at fornærme folks religiøse følelser. En domstol i Madrid skal afgøre sagen, som begyndte i foråret. Selv har Krahe til flere spanske medier udtrykt, at han ikke var ude på at fornærme nogen, men samtidig stiller sig kritisk over for, hvordan man måler, om folks religiøse følelser har taget skade.

Sagen om den ovnbagte Jesus-figur er blot en i rækken af blasfemisager på verdensplan. Herhjemme er Morgenavisen Jyllands-Postens Muhammed-tegninger fra 2005 det bedst kendte eksempel, men på trods af flere anmeldelser for blasfemi blev der ikke rejst tiltale mod avisen. Globalt set er den amerikanske, stærkt islamkritiske film Innocence of Muslims (muslimers uskyld) seneste eksempel. Et eksempel, som førte til flere afbrændte ambassader og voldsomme gadeprotester.

De hyppigt tilbagevendendesager om mulig blasfemi, gudsbespottelse, rejser spørgsmålet: Hvor går grænsen mellem blasfemi og ytringsfrihed? Sidstnævnte er højt besunget i særligt den vestlige verden, men lader til at kollidere med normer i navnlig muslimske lande. Spørgsmålet blev forsøgt besvaret efter Muhammed-krisen, men uden håndfaste konklusioner, og et endegyldigt svar er umuligt at give, mener Naveed Baig, imam ved Dansk Islamisk Center.

Spørgsmålet er svært, for intet er absolut i vores verden. Det er godt at kunne udfordre hinanden, men vi skal passe på ikke at gøre ytringsfriheden til den nye, moderne, sekulære gud. Så ender vi med at tilsidesætte alt andet. Det svarer til at sætte børn sammen i en børnehave uden en pædagog og sige gør, hvad I vil. Det bliver kaos. Det starter med ordet og ender med vold, siger han.

Heller ikke professor emeritus Erik Aksel Nielsen, som har beskæftiget sig med religioners forhold til humor, kan definere en egentlig grænse mellem blasfemi og ytringsfrihed. Men der er tommelfingerregler at skele til, mener han.

Ytringsfriheden skal have så lang snor, den kan få, men når vi for eksempel omgås mennesker i Den Tredje Verden, må vi være klar over, at nogle af dem tager deres religiøsitet noget mere alvorligt, end danskere gør. Og det skal de have lov til. Det krænker jo ikke dansk ytringsfrihed, at muslimer ønsker at beskytte billedet af Allah eller den muslimske profet Muhammed.

De krænkelser, Erik Aksel Nielsen nævner, strækker sig tusinder af år tilbage i tiden. Eksempelvis blev den græske filosof Sokrates i år 399 f.Kr. henrettet for blasfemi og fordærvelse af ungdommen. Blasfemien bestod i Sokrates argumentation for, at der fandtes andre guder end de olympiske.

Det er højst tvivlsomt, om den danske befolkning i dag ville anerkende dommen over Sokrates, men danskerne sætter den dag i dag pris på, at man kan dømmes for blasfemi. Den danske straffelovs paragraf 140 lyder, at en person kan straffes med fire måneders fængsel for at håne troslærdomme eller gudsdyrkelse, og for to uger siden viste en måling fra den liberale tænketank Cepos, at to ud af tre danskere værdsætter den såkaldte blasfemiparagraf. På trods af at den kun har ført til dom to gange senest i 1948.

Naveed Baig værdsætter også paragraffen, men:

Den kan ikke gøre det alene. Den har en symbolsk betydning og er derfor fin at have, men det handler grundlæggende om menneskesyn og forståelse for, hvad vi hver især holder helligt.

Så hvis man vil forsøge at ramme balancen mellem blasfemi og ytringsfrihed, må man udvise respekt, understreger professor emeritus Erik Aksel Nielsen.

Ytringsfriheden har grænser for, hvor tåbeligt man bør bære sig ad. For eksempel Muhammed-tegningerne. Der er ingen grund til i ytringsfrihedens navn at anlægge en fornærmende stil. Hvis du i din familie har en person, som er meget eksklusiv på nogle punkter, forsøger du vel også at omgås vedkommende diplomatisk.

Diplomatisk var netop, hvad komiker Omar Marzouk var i DR 2-programserien Grin med Gud, som blev sendt i vinteren 2012. Her undersøgte han humorens grænser i verdensreligionerne, og hans erfaringer derfra tilføjer et perspektiv til diskussionen om blasfemi versus ytringsfrihed. For når han på forhånd over for de religiøse personer, der medvirkede i programmat, gjorde det klart, at han ikke ønskede at overskride grænser, åbnede døren sig.

Når jeg havde optrådt, sagde folk: du kunne være gået meget længere!. Det er en menneskelig mekanisme, tror jeg: Hvis du vil sætte spørgsmålstegn ved noget, er det nemmere, hvis du møder folk på deres plan. Det er det, som nogle gange går galt med ytringsfriheden. Vi kommer med vores holdning om, at den er det bedste for alle samfund, og siger indfør den, så bliver I lige så gode som os. Måske er det sandheden, men de færreste mennesker tager imod det på den måde. Hvis man i stedet sagde okay, måske har vi ikke det bedste system, men ytringsfriheden gør, at vi kan foretage os nogle ting, ville folk måske lytte lidt mere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor går grænsen mellem blasfemi og ytringsfrihed?

# data[].attributes.attachment_link.description
Diskussionen om ytringsfrihedens grænser ulmer igen, efter at en islamkritisk film er gået verden rundt med afbrændte ambassader til følge. To ud af tre danskere mener ifølge en Cepos undersøgelse, at det skal være strafbart at håne andres religion Da den spanske kunstner Javier Krahe i 1978 tændte for sit kamera, var han ikke ude på at fornærme nogen.

# data[].attributes.body
Delemne: Herske over liv og død

Problemstilling: Hvorledes kan statsledere af kristne lande gøre sig til herskere over andres liv og død uden at de defineres som onde?

# data[].attributes.body
Delemne: Angst og håb

Problemstilling: Hvilken sammenhæng er der mellem begreberne angst og håb i kristendommen.

# data[].attributes.body
Daniel: F  og  Victor

hvordan bliver modgang og prøver vist i bibelen

# data[].attributes.body
Hvordan bliver du straffet i din religion?
Melanie - Mie

# data[].attributes.body
Af Oskar M. og Tobias L.

problemstilling: Hvorleder at dø en god ting? Eller er det en dårlig. Nogen gange er det en god ting nogen / noget dør, nogen gang er det dårligt

# data[].attributes.headline
delemne: synet på kønnene i religionerne

# data[].attributes.subject
delemne: synet på kønnene i religionerne

# data[].attributes.body
af Daniel F og Victor

Hvilke roller spiller kønnene
i islam i forhold til kristendommen?

# data[].attributes.body
Delemne: Det femte bud "du må ikke slå ihjel"

Problemstilling: Hvad er at slå ihjel?

# data[].attributes.body
-hvordan påvirker vores tro vores handlinger i livet?
-hvorfor skal der være en straf i efterlivet?
-på hvilken måde bruger vi tro og religion mod andre?

Ea

# data[].attributes.body
delemne: diskrimination
af Sipho
på hvilken måde kan religion have en negativ effekt på folk rundt om dig?

# data[].attributes.body
Delemne: hvordan bruger folk tro til an unskylde deres onde hanlinger?

Tobias Røpke

# data[].attributes.body
delemne: det 6 bud.
6. du må ikke bryde ægteskabet.

problemstilling:

hvorfor ville nogen bryde ægteskabet?

hvilke måder kan man bryde ægteskabet på?

hvad kan man gøre for at blive med sin partner, og undgå at bryde et ægteskab?

# data[].attributes.body
Delemne: Død
Problemstilling:
Hvordan påvirker det vores liv, når vi dør?
Hvorfor er det at vi skal dø på et tidspunkt?

Laurids og Tristan

# data[].attributes.body
-hvordan bliver kønnenes seksuelle liv set forskeligt?
-på hvilken måde kan religion undertrykke seksualitet?

Ea

# data[].attributes.body
Victor og Daniel f

er abort ment som ondskab eller kærlighed.

# data[].attributes.body
Alberte og Laura

Hvordan kan det være at der stadig er tvangsægteskaber i Danmark på trods af forbud for det?

# data[].attributes.body
Af Oskar M. og Tobias L.

problemstilling: Hvorledes er det acceptabelt og uacceptabelt at kvinder bliver set som de bliver set i islam

# data[].attributes.body
af Alberte og Laura
Hvad kan man gøre for at ændre Islams Kvindesyn?

# data[].attributes.body
hvorledes kan kærlighed fortolkes på flere måder?
Melanie - Mie

# data[].attributes.body
-hvordan kan religion mod kæmpe ondskab?
-hvorfor skal religon straffe os og på hvilke måde straffer den?

Ea

# data[].attributes.body
af sipho
delemne: rettigheder

- hvordan kan det være at så mange religioner undertrykker kvinder?
- hvor kan det stamme fra?

# data[].attributes.body
Alexander og mads c

hvorfor har så mange kulture overgangsritualer og hvorfor er nogle så brutale
-hvordan har det påvirket folk igennem tiden

# data[].attributes.body
Delemne: Martin Luther

problemstilling: Hvad var resultatet af at alle kunne læse og fortolke biblens ord?

# data[].attributes.body
Delemne: hvorfor er det at gvinder i de felste raligioner bliver undertrygt

Tobias Røpke

# data[].attributes.body
-hvad er et Overgangsritualer
-hvornår er noget et Overgangsritualer
- på hvilke måder kan et Overgangsritualer være vigtigt for ens liv
daniel r
mads m

# data[].attributes.body
Af Oskar M. og Tobias L.

Problemstilling: Burde vi hjælpen børnene I syrien. Er det noget gud vil acceptere selvom de har en anden gud?

# data[].attributes.body
deleemne:
sipho

- hvorfor er der mange der vender deres religion til noget ondt?
- hvordan bruger de den på den måde?

# data[].attributes.body
-hvordan på virkede reformationen os her i Danmark?

Ea

# data[].attributes.body
Delemne: Hvorfor er det at makere folk som at vere kun onde eller gode når de fleste folk er hverken

Tobias Røpke

# data[].attributes.body
delemne: Utøya terror angreb.
Anders Breivik.

problemstilling:

hvordan kan nogle finde på at dræbe andre?

hvordan kommer ondskab frem her?

# data[].attributes.body
hvordan ser de forskellige religioner på hhv. på mænd og kvinders antal af sexpartnere?
Melanie - Mie

# data[].attributes.body
Delemne: Djævlen

Problemstilling: Hvad er ondskab og findes det overhovedet?

# data[].attributes.body
-hvordan påvirkkede kirken de ti bud?
-hvorfor havde folk brug for de ti bud

Ea

# data[].attributes.body
Delenme: hvorfor er det når folk er utilfras i deres religion vender de sig hurtigt til en anden

Tobias Røpke

# data[].attributes.body
tristan. laurids
hvorfor er det kvinder der bliver undertrykte i alle religioner

# data[].attributes.body
Delemne: Kvindesyn i Islam

Problemstilling: Hvordan kan islam Retfærdiggøre at undertrykke kvinder?

# data[].attributes.body
problemstilling: er det okay at fravælge sit barn pga handicap?

Mie & Maya

# data[].attributes.body
Alberte og Laura
- hvorfor har vi behov for at skræmme folk med det onde?

# data[].attributes.body
Delemne: hvorfor blev dise folk set som hellige?

# data[].attributes.body
Laura og Alberte
- Hvilken indflydelse har det på danmark at vi ikke længere har enevælde?

# data[].attributes.body
Delemne: Frugtbarhedsritualer

Problemstilling: hvorfor forbyder nogen religioner sex før ægteskabet og hvilke konsekvenser har det?

# data[].attributes.body
Delemne: Djævlen
Problemstilling: Hvorledes har djævlen påvirket mennesket i livet?
og hvordan reflekterer mennesket djævlens ondskab
Laurids og Tristan

# data[].attributes.body
Alberte og Laura
- Hvor går grænsen mellem acceptable og uacceptable løgne?

# data[].attributes.body
delemne: tror
sipho

- hvordan kan det være at mange ændre deres tro så hurtigt?

# data[].attributes.headline
delemne: Synet på kønnene i religionerne

# data[].attributes.subject
delemne: Synet på kønnene i religionerne

# data[].attributes.body
Alexander og Mads c
hvorfor var kvinder højere stillet i vikingetiden end i  middelalderen

hvad er det der gør at religion  har set ned på kvinder

# data[].attributes.body
Delemne: Reformationen i Danmark
Problemstilling: Hvordan har Reformationen påvirket Danmarks tro? og hvordan er det i dag
Laurids og Tristan

# data[].attributes.body
hvordan kan en mand ændre på en tro næsten helt selv

Victor og Daniel F

# data[].attributes.body
hvilken betydning havde det for Danmark at kirke og stat blev delt op?
Melanie - Mie

# data[].attributes.body
delemne: kristendommen i dag
sipho
- i hvilken sammenhæng kan vi i dag perspektivere de ti bud til i dag?
- hvor mange af dem kan vi/kommet til at bryde?

# data[].attributes.body
Hvordan ser forskellige religioner på løgne?
Melanie - Mie

# data[].attributes.body
Alexander og Mads C
hvorfor bliver det at få en abort set ned på samfundsmæssigt
hvordan kan det være at nogle religioner forbyder eller har forbudt retten til en abort

# data[].attributes.body
Delemne: Du må ikke slå ihjel
Problemstilling: Hvordan kan det være at der står i de ti bud at man ikke må  slå ihjel, selvom vi førte korstog i hans navn.
Hvordan kan det være at Kristen mennesker dræber selvom at de er religion løse?
Laurids og Tristan

# data[].attributes.body
Alexander og Mads C
hvordan kan det være at danskerne helst ville være protestanter
hvad gjorde at man begyndte at frasige sig den katolske kirke

# data[].attributes.body
Delemne: Martin Luther

problemstilling:

# data[].attributes.body
Alexander og Mads C
hvordan kan det være at vi gik fra samfund med mange guder til samfund med kun en gud
hvilke problemer kan det medføre at man kun må have en gud og at alle andre guder er falske

# data[].attributes.body
5. du må ikke slå ihjel

problemstilling

hvordan kan det lade sig gøre at slå ihjel uden en ond mening med det?

# data[].attributes.body
Af Oskar M. og Tobias L.

Problemstilling: Var hvad Martin Luther gjorte for danmarks tro en god eller dårlig ting

# data[].attributes.body
Delemne: Du må ikke misbruge guds navn

Problemstilling: Hvornår misbrugere man guds navn?