# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Краснореченская школа, Украина

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олександр Папіш

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні стратегії оцінювання.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Рефлексія на уроці - це спільна діяльність учнів і вчителя

Один із принципів розвиваючого навчання - принцип активності та свідомості. Учень може бути активним, якщо усвідомлює мету навчання, його необхідність, якщо кожна його дія є усвідомленою та зрозумілою.

Обов'язковою умовою створення розвиваючого середови-ща на уроці є етап рефлексії. Слово рефлексія походить від латинського reflexio - звернення назад. Словник іноземних слів визначає рефлексію як роздум про свій внутрішній стан, самопізнання. Тлумачний словник російської мови трактує рефлексію як самоаналіз. У су-часній педагогіці під рефлексією розуміють самоаналіз діяльності та її результатів.

Рефлексія може здійснюватися не лише наприкінці уроку, як це прийнято вважати, але й на будь-якому його етапі. Рефлексія спрямована на усвідомлення пройденого шляху, на збирання до спільної скарбнички усвідомле-ного, обдуманого, зрозумілого кожним. Її мета не просто піти з уроку із зафіксованим результатом, а побудувати смисловий ланцюжок, порівняти способи й методи, за-стосовані іншими, із власними.

Виходячи з функцій рефлексії, пропонується така кла-сифікація:

Для вибору того чи іншого виду рефлексії слід врахо-вувати:

Проведення рефлексії настрою та емоційного фону до-цільне на початку уроку з метою встановлення емоційного контакту з групою та наприкінці діяльності.

Ось деякі прийоми роботи, які я використовую на уро-ці.

Сучасні технології передбачають, що учень повинен не лише усвідомити зміст матеріалу, але й осмислити спо-соби та прийоми своєї роботи, уміти обрати найбільш раціональні. Що я робив? З якою метою? Чому я це роблю так? Який результат я отримав? Який варіант кращий? - ось ті питання, які ставлять собі учні, які володіють рефлексією, тобто які вміють усвідомлювати свою діяльність. Рефлексія діяльності дає можливість осмислення способів і прийомів роботи з навчальним матеріалом, пошуку найбільш раціональних. Цей вид рефлексії я застосовую на етапі перевірки домашнього завдання, захисту проектних робіт. Застосування цього виду рефлексії наприкінці уроку дає можливість оцінити активність кожного учня на різних етапах уроку, викорис-товуючи, наприклад, прийом "сходів успіху". Самооцінка активності на кожному етапі уроку:

Я все знаю, все вмію -УСПІХ.

Я нічого не знаю, не вмію

Найголовніше - допомогти учневі переосмислити свій неуспіх, знайти його причину з позиції: "неуспіх - ви-падковий, успіх - закономірний". Важливо переорієн-товувати з песимістичної оцінки подій на оптимістичну. Доцільно на етапі рефлексії ще раз пригадати й акценту-вати увагу учнів на ефективності роботи з використанням алгоритму, тобто в певній послідовності. Наприклад, на завершальних етапах вивчення теми (проблеми) учні, працюючи над проектом, отримують пам'ятки з вказів-ками або порадник, де детально описані дії.

Під час організації дискусії на уроці пропоную учням правила ведення дискусії, які допомагають розв'язувати як виховні завдання (формування комунікативної та дис-кусійної культури), так служать і вербальним матеріалом для учнів на етапі рефлексії.

Правила ведення дискусії

Ефективність розв'язування поставленої навчальної задачі (проблемної ситуації) можна оформити у вигляді графічного організатора "риб'яча кістка", "граблі", "пі-сочний годинник", "кетяг".

Прийом "Графічний організатор" має певний сенс і зна-чення: учні систематизують свої знання, встановлюють зв'язки між ними, утворюючи тим самим систему знань. Включається емоційна сфера, уява.

Прийом "Що, якщо...?" передбачає включення на етапі рефлексії питань, які починаються зі слів: "Що, якщо...?" Ці питання дозволяють учням по-новому, з іншого боку,поглянути на проблему, висунути свої припущен-ня, свої гіпотези, що сприяє розвитку гіпотетичного мислення учнів.

Рефлексію вмісту навчального матеріалу я використовую для виявлення рівня усвідомлення змісту пройденого. Ефективний прийом незавершеної пропозиції, тези, підбо-ру афоризму, рефлексія досягнення мети з використанням "дерева цілей", оцінки "приросту" знань і досягнення цілей (вислови: "Я нічого не знав" - "Тепер я все знаю"). Зазвичай наприкінці уроку підбиваються його підсумки, обговорення того, про що дізналися, і того, як працювали, тобто кожен оцінює свій вклад у досягнення поставленої на початку уроку мети, свою активність, ефективність роботи класу, захопливість і корисність вибраних форм роботи. Учні по колу висловлюються одним реченням , обираючи початок фрази з екрану рефлексії на дошці:

Для підбиття підсумків уроку можна скористатися впра-вою "Плюс - мінус - цікаво". Цю вправу можна ви-конувати як усно, так і письмово, залежно від наявності часу. Для письмового виконання пропонується заповнити таблицю з трьох граф.

Наприкінці уроку можна запропонувати учням анкету, яка дозволяє здійснити самоаналіз, надати якісну та кіль-кісну оцінку уроку. Деякі пункти можна варіювати, до-повнювати, це залежить від того, на які елементи уроку звертається особлива увага. Можна попросити учнів аргументувати свою відповідь.

Відповіді підкреслити

Для оцінювання учнями активності та якості своєї роботи на уроці пропоную на полях зошита умовно позначити свої відповіді:

Обговорюючи наприкінці уроку результати своїх спосте-режень, учні зможуть об'єктивно оцінити свою активність та якість роботи.

Прийом "чарівна лінієчка" (оцінна шкала) дозволяє учневі зробити це об'єктивно.

Таке оцінювання:

Для того, щоб закінчити урок на позитивній ноті, можна скористатися одним із варіантів вправи "Комплімент" (комплімент-похвала, комплімент діловим якостям), у якій учні оцінюють внесок кожного в урок і дякують одне одному та вчителеві за проведений урок. Такий варіант завершення уроку дає можливість задоволення потреби у визнанні особистої значущості кожного.

Концепція розвивального навчання передбачає навчан-ня школярів роботі в різних режимах (індивідуальний, груповий, колективний).

Колективна навчальна діяльність створює умови для опанування спілкуванням. Тому діяльність рефлексії, як будь-яка інша, може організовуватися в індивіду-альній і груповій формі. Щоб показати учням, як вони працювали в гурті, який рівень їхньої комунікації, аналізується не лише результат, але й процес роботи, який можна оцінити за таким алгоритмом (на дошці вивішується таблиця, спільно з учнями вона заповнюється та аналізується).

Рефлексія контрольно-оцінювальної діяльності під час організації колективно-навчальної діяльності в групі передбачає урахування кожного взаємоконтроля учня та взаємооцінки. Для цього використовуються оцінні карти, мета яких - навчити адекватно оцінювати себе та інших. Можна запропонувати учням зробити короткі записи - обґрунтування оцінки у вигляді похвали, схва-лення, побажання тощо.

Оцінна карта

План відгуку про відповідь

Правильне, об'єктивне оцінювання учнів забезпечує:

Все, що робиться на уроці з організації діяльності реф-лексії - не самоціль, а підготовка в свідомій внутрішній рефлексії розвитку дуже важливих якостей сучасної особистості: самостійності, заповзятливості та конку-рентоспроможності.

Самостійність. Не вчитель відповідає за учня, а учень аналізує, усвідомлює свої можливості, сам робить свій вибір, визначає міру активності та відповідальності в своїй діяльності.

Заповзятливість. Учень усвідомлює, що він може зро-бити тут і зараз, щоб стало краще. У разі помилки або невдачі не зневірюється, а оцінює ситуацію і, виходячи з нових умов, ставить перед собою нову мету й завдання та успішно розв'язує їх.

Конкурентоспроможність. Уміє робити щось краще за інших, діє в будь-яких ситуаціях ефективніше.Проте, процес рефлексії має бути багатогранним, оскільки оцінювання повинне проводитися не лише учнем, але й оточуючими. Таким чином, рефлексія на уроці - це спільна діяльність учнів і вчителя, що дозволяє удо-сконалювати навчальний процес, орієнтуючись на осо-бистість кожного учня.

Ми з вами добре знаємо, що будь-яка людина з радістю робить те, що у неї добре виходить. Але будь-яка діяльність починається з подолання труднощів. У людей рефлексій дорога від перших труднощів до перших успіхів значно коротша. У нашій професії вчителя немає межі доско-налості. Те, що ще вчора видавалося єдино можливим, сьогодні здається застарілим. З'являються нові ідеї та бажання щось змінити. І будь-який творчо працюючий учитель перебуває в постійному пошуку.

Все, що ми робимо зараз,- це не самоціль, серйозна підготовка до постійної внутрішньої рефлексії. Давайте повернемося до питань рефлексій і поставимо їх собі:

- З якою метою?

- Які результати моєї діяльності?

- Як я цього досяг?

- Чи можна робити краще?

- Що я робитиму далі?

Поки вчитель ставить собі ці запитання - він розвиваєть-ся. Як тільки він починає задовольнятися досягнутим - припиняється його професійне зростання.

Безумовно, рефлексія є обов'язковою умовою самороз-витку вчителя.

Література

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Карпова Лариса Борисівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Стаття "Рефлексія на уроці - це спільна діяльність учнів і вчителя"

# data[].attributes.attachment_link.description
Рефлексія на уроці - це спільна діяльність учнів і вчителя Один із принципів розвиваючого навчання - принцип активності та свідомості. Учень може бути активним, якщо усвідомлює мету навчання, його необхідність, якщо кожна його дія є усвідомленою та зрозумілою. Обов'язковою умовою створення розвиваючого середови-ща на уроці є етап рефлексії.

# data[].attributes.headline
Про формуюче оцінювання

# data[].attributes.subject
Про формуюче оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.description
This process is automatic. Your browser will redirect to your requested content shortly.

# data[].attributes.headline
Інструменти зворотнього звязку

# data[].attributes.subject
Інструменти зворотнього звязку

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

1. 1. ПОСТАНОВКА ПРОБЛЕМИ В Україні проголошено курс на компетентнісну освіту, але питання ефективної моделі реалізації компетентнісного навчання потребує свого практичного втілення. Однією з таких проблем є підвищення ефективності системи контролю та оцінювання учнів.

2. 2. ФОРМУЮЧЕ ОЦІНЮВАННЯ. ІНСТРУМЕНТИ ДЛЯ ОРГАНІЗАЦІЇ ЗВОРОТНОГО ЗВ'ЯЗКУ

3. 3. ОЦІНЮВАННЯ Оцінювання - дає вчителю інформацію про те, чому навчились учні та в якій мірі реалізовані поставлені навчальні цілі. Але на повну силу можливості оцінювання реалізуються лише, якщо воно використовується для того, щоб дати зворотній зв'язок учням. Оцінювання - це навігатор. Учні дізнаються, якого рівня вони досягли та який рід знань є найціннішим. Таким чином оцінювання слугує для них орієнтиром.

4. 4. ДВА ПІДХОДИ ДО ВИКОРИСТАННЯ ОЦІНЮВАННЯ Формуюче оцінювання formativ Підсумкове оцінювання Summativ Оцінка застосовується для отримання даних щодо поточного стану для визначення найближчих кроків в напрямку покращення Оцінка застосовується для визначення кількості вивченого матеріалу за пройдений період Встановлює зворотній зв'язок між учнем та ступенем успішності досягнення їм цілей навчання. (Результати учня у порівнянні з його попередніми результатами) пов'язана з виставленням оцінок передбачає винесення заключного судження про те, що зумів досягти учень під час навчання на основі єдиних вимог (у порівнянні з еталоном) Обидві форми оцінки взаємопов'язані. Часто формуючу оцінку ігнорують, хоча вона має першорядну важливість для забезпечення ефективності процесу навчання.

5. 5. ПОРІВНЯЛЬНА ХАРАКТЕРИСТИКА Формуюче оцінювання Підсумкове оцінювання Під час процесу навчання Як правило в кінці вивчення теми, розділу Дає зворотній зв'язок Дає заключне судження Допомагає учням скорегувати своє навчання Надає можливість учням, показати чому вони навчилися Допомагає учителю планувати свою роботу

6. 6. ПРО ФОРМУЮЧЕ ОЦІНЮВАННЯ АБО "ОЦІНЮВАННЯ ЩО ДОПОМАГАЄ ВЧИТИСЯ" Задачі: - сприяння виникненню учбової мотивації; - індивідуалізація навчального процесу; - підвищення навчальної самостійності; - це оцінювання для підвищення ефективності навчання. Мета - корегування діяльності вчителя та учнів у процесі навчання. Ключові слова: свобода і мотивація

7. 7. СУТНІСТЬ ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ "Якщо уявити учнів в образі рослини, то підсумкове оцінювання рослин є процес простого вимірювання їх зростання. Результати вимірювань можуть бути цікаві для порівняння та аналізу, але самі по собі вони не впливають на ріст рослини. Формуюче оцінювання, навпаки, це те саме, що підживлення та полив рослини, являючи собою те, що безпосередньо впливає на їх зростання". Фішман І.С., Голуб Г.Б.

8. 8. ПІДХОДИ ДО ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ ▪ Перший - з точки зору прийомів та методів використання ФО - Елементи формуючого оцінювання ▪ Другий - з точки зору ідеї для чого використовуємо ФО - Стратегії формуючого оцінювання

9. 9. ЕЛЕМЕНТИ ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ Використовує ефективний зворотній зв'язок Встановлює разом з учнями критерії оцінювання Визначає цілі уроку та формулює їх зрозумілою для учня мовою Розрізняє функції підсумкової та формуючої оцінки Створює навчальну атмосферу, працюючи з учнями та батьками Може формулювати ключові запитання Може ставити питання, які залучають учня до уроку Впроваджує самооцінку та дружню оцінку Учитель, який використовує формуюче оцінювання

10. 10. 5 СТРАТЕГІЙ ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ Окреслення та пояснення учням цілей навчання і критеріїв успіху Організація в класі Дискусії, постановка питань і завдань, які дають інформацію, чи учні навчаються та як навчаються Надання учням такого зворотного зв'язку, який буде сприяти їх видимому прогресу Створення учням можливостей для взаємного використання своїх знань та вмінь Допомога учням у тому, щоб вони стали авторами процесу свого навчання Ціль Діалог Зворотній зв'язок Відповідальність Обмін

11. 11. ПРИНЦИПИ ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ 1. Оцінка роботи учня, а не його особистості. 2. Пропонування чіткого алгоритму виведення оцінки, за яким учень може сам визначити свій рівень досягнень й визначити свою оцінку. 3. Акцент уваги на навчальних успіхах, на персональному прогресі учнів, а не на оцінці. 4. Оцінювання лише того, чому навчають, тому критерії оцінювання співвідносяться з конкретним вираженням навчальних цілей.

12. 12. 1. Цілепокладання. 2. Розробка критеріїв. 3. Зворотний зв'язок. 4. Само-та взаємооцінювання. КОМПОНЕНТИ ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ

13. 13. ЦІЛЕПОКЛАДАННЯ Цілепокладання або постановка цілей допомагає визначати пріоритети, приймати рішення та реалізовувати те, що планувалось. Цілепокладання передбачає: ❖ чітке формулювання цілей; ❖ розділення цілей на задачі, які реалізуються; ❖ мотивацію та послідовність в досягненні навчальних задач; безперервне оцінювання.

14. 14. РОЗРОБКА КРИТЕРІЇВ Процедура спільної розробки критеріїв: ❖ оголошення учням мети та задачі уроку перед початком вивчення теми, розділу; ❖ складання кожним учнем одного-двох критеріїв; ❖ запис критеріїв на дошці, які запропонували учні; ❖ аналіз критеріїв; ❖ розташування критеріїв за ступенем важливості; ❖ визначення балів кожного критерію. Критерії повинні відповідати заявленій миті. УВАГА! Роботи учнів необхідно оцінювати лише відповідно до розроблених критеріїв.

15. 15. ЗВОРОТНИЙ ЗВ'ЯЗОК Зворотний зв'язок - процес взаємодії учасників навчального процесу. Передбачає обмін коментарями щодо конкретних дій, ситуацій, спірних питань, які ведуть до досягнення навчальної мети. Мета: ❖ надання інформації щодо успішності виконання роботи та рекомендацій з її покращення; ❖ створення мотивації до вдосконалення роботи. Види: усний та письмовий зворотний зв'язок. УВАГА! При перевірці проміжних робіт помилки виправляти не рекомендується.

16. 16. ПРАВИЛА ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ: забезпечують свободу та мотивацію в процесі навчання ❖ відмова від конкуренції серед учнів, від складання рейтингів, нагород; ❖ пріоритет словесного заохочення; ❖ відмова від різкої критики помилок, яка викликає негативні емоції; ❖ переключення ситуації конкуренції на ігрові види діяльності або проектну роботу; ❖ принцип ситуативності навчальної діяльності; ❖ надання можливості учням вдосконалити роботу та підвищити відмітку; ❖ використання самооцінювання та взаємооцінювання; ❖ парно-групові форми роботи.

17. 17. АЛГОРИТМ СТВОРЕННЯ СИСТЕМИ ФОРМУЮЧОГО ОЦІНЮВАННЯ * Аналіз знань, умінь конкретного учня * Постановка цілей на визначений етап * Процес пізнання * Контроль отриманих знань. Робота учня порівнюється з еталоном (зразком відмінно виконаної роботи), а не з роботами інших учнів * Еталон відомий учням заздалегідь * Розроблено чіткий алгоритм визначення оцінки, за яким учень може сам визначити свій рівень досягнень і визначити свою оцінку * Учитель постійно забезпечує зворотний зв'язок, надаючи учням коментарі, зауваження з приводу їх діяльності * Учні беруть активну участь в організації процесу власного навчання, у процесі роботи учень намагається сам оцінити якість своєї роботи, звіряючись з критеріями та отримуючи коментарі вчителя * Учень бачить, де конкретно він поки не досяг потрібного результату і коригує свою діяльність, шукаючи шляхи компенсувати виявлені недоліки

18. 18. Формуюче оцінювання відображає іншу модель відносин усередині процесу навчання, в основі якої лежать перш за все особистісні цінності учня, його цілі, інтереси, його здатність до самостійного прийняття рішень і яка передбачає, що контроль та оцінка діяльності пов'язані з мотивацією до навчання.

19. 19. ІНСТРУМЕНТИ ДЛЯ ЗВОРОТНОГО ЗВ'ЯЗКУ Виявити очікування або проблеми Спостереження за процесом розвитку, просування Підтримати розвиток самостійності

20. 20. ІНСТРУМЕНТИ ДЛЯ ЗВОРОТНОГО ЗВ'ЯЗКУ Допомога у виконанні домашнього завдання Підтримка вміння взаємодіяти Перевірити розуміння матеріалу

21. 21. ДЯКУЮ ЗА УВАГУ

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on 1. ПОСТАНОВКА ПРОБЛЕМИ В Україні проголошено курс на компетентнісну освіту, але питання ефективної моделі реалізації компетентнісного навчання потребує свого практичного втілення. Однією з таких проблем є підвищення ефективності системи контролю та оцінювання учнів. 2. ФОРМУЮЧЕ ОЦІНЮВАННЯ. ІНСТРУМЕНТИ ДЛЯ ОРГАНІЗАЦІЇ ЗВОРОТНОГО ЗВ'ЯЗКУ 3.

# data[].attributes.headline
Формувальне оцінювання у початкових класах

# data[].attributes.subject
Формувальне оцінювання у початкових класах

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Комунальний заклад

"навчально-виховний комплекс

"загальноосвітня школа І-ІІІ ст. №13-колегіум"

міста Ковеля"

вчитель інформатики в початкових класах

Оксюк Наталія Іванівна

Засідання шкільної методичної комісії

вчителів початкових класів

28.08.2019р.

Кожен педагог усвідомлює розмаїтість учнівської спільноти. Хтось уміє читати чи не з пелюшок і пише чудові есе, хтось ходить на соробан і йому на математиці так легко, що аж нудно, а хтось гарно малює і щасливий у цьому. То як же їх усіх, таких різних, оцінювати за однією шкалою? Забезпечити індивідуальний підхід до кожного учня, похвалити, підтримати, підбадьорити можна за допомогою формувального оцінювання. Його принципи слід застосовувати насамперед у роботі з учнями початкових класів, а також з учнями з особливими освітніми потребами

Оцінювання навчальних досягнень учнів - обов'язкова складова освітнього процесу. Нині він змінюється, тож, природно, слід переглядати й реалізовувати принципово нові підходи щодо оцінювання в освітній системі. Таким концептуальним підходом є формувальне оцінювання навчальних досягнень учнів, що дає змогу:

уникнути негативних моментів у навчанні;

індивідуалізувати освітній процес;

підвищити навчальну мотивацію й самостійність учнів.

Формувальний підхід потребує психологічного перелаштування вчителя, зміни ставлення учнів і їхніх батьків до шкільних оцінок

Мета формувального оцінювання - корегувати діяльність педагога й учнів під час освітнього процесу, аби поліпшувати навчальні досягнення. Формувальне оцінювання передбачає вивчення прогалин чи недосягнутих результатів. Його не фіксують у класному журналі.

Оцінювання - це конфіденційна інформація, яка стосується лише вчителя, дитини та її батьків, тобто педагоги не мають озвучувати навчальні досягнення учнів на батьківських зборах чи повідомляти їх публічно у вигляді рейтингів.
Приклад
У звітах чи листах, у спілкуванні з учнями чи їхніми батьками вчителі мають висловлювати позитивні характеристики: замість "не знає" чи "не вміє" слід зазначати "потребує підтримки", "варто приділити увагу", "потенціал для зростання полягає в ..." тощо.

Формувальне оцінювання - необхідна умова інтерактивного навчання, під час якого формується культура спільного обговорення у класі, розвиваються навички критичного і творчого мислення, а також створюється середовище, що заохочує учнів запитувати. Таке оцінювання підтримує впевненість учнів у тому, що кожен із них здатен поліпшити свої результати.

У додатку до листів МОН від 18.05 та 21.05 2018 року "Методичні рекомендації щодо формувального оцінювання учнів 1 класу" чітко описано алгоритм діяльності вчителя щодо організації формувального оцінювання

Організація формувального оцінювання: п'ять порад для вчителя

Хто й коли використовує

Формувальне оцінювання є основним у роботі вчителя 1 - 2 класів, та вчителя, який навчає учнів з особливими освітніми потребами. Крім того, його мають застосовувати учителі старших класів.

Застосовувати формувальне оцінювання вчителі мають щодня і щоуроку. Пропоную ознайомитися з кількома прикладами використання тих чи тих прийомів формувального оцінювання.

Учитель пояснює нову тему. Аби виявити труднощі учнів і визначити подальші педагогічні кроки - повторити матеріал, закріпити його чи продовжити вивчати тему - він пропонує учням виконати завдання. Результати виконання цього завдання він оцінює за принципами формувального оцінювання.
Приклад
"Сигнали рукою". Учитель заздалегідь домовляється з учнями про певні рухи, якими вони сигналізуватимуть - розуміють вони навчальний матеріал чи ні. Наприклад:

Я зрозумів і можу пояснити - великий палець спрямований угору;

Я не зовсім зрозумів або Я не все зрозумів - помахати долонею;

Я не зрозумів - великий палець спрямований униз.

Після того, як учитель пояснив навчальний матеріал, він опитує групу учнів, які дали сигнал про зрозумілість матеріалу. Далі - групу учнів, які зрозуміли не все, а відтак - групу учнів, які не зрозуміли матеріал. За отриманими сигналами учитель приймає рішення про повторне вивчення, закріплення матеріалу або продовження вивчення теми за програмою.

"Світлофор". Замість жестів учитель може запропонувати учням показувати картки певного кольору:

Я зрозумів - зелена картка;

Я не зовсім зрозумів або Я не все зрозумів - жовта;

Я не зрозумів - червона.

Відтак учитель визначає, як працювати далі з учнями, що підняли картки певного кольору.

Учитель пояснює новий матеріал чи повторює з учнями засвоєний раніше. Він пропонує учням виконати тести, розв'язати групові чи індивідуальні завдання, написати кількахвилинні есе тощо, які дадуть учителю змогу:

відстежити рівень опанування навчального матеріалу на певному етапі вивчення теми;

встановити необхідність зворотного зв'язку;

визначити шляхи корегування стилю, техніки, методики викладання тощо.
Приклад
"Хибні завдання". Учитель навмисно дає учням завдання з типовими помилками, робить передбачувані помилкові судження тощо. Учні мають відшукати помилки й неточності в судженнях, яких припустився вчитель.

"Однохвилинне есе". Педагог може використовувати цей прийом для зворотного зв'язку з учнями після вивчення нового матеріалу. У своїх есе учні мають відповісти на кілька запитань учителя, приміром:

Що найголовніше ти дізнався сьогодні?

Які питання залишилися для тебе незрозумілими?

Після вивчення нового матеріалу вчитель допомагає учням поліпшити їхні знання і підготуватися до підсумкового оцінювання.
Приклад
"Письмові коментарі". Учитель перевіряє письмові роботи учнів, але не ставить оцінок, а робить записи в зошитах учнів кольоровими ручками та використовує різні позначки. Він не виправляє помилки, а за допомогою позначок на полях, схем чи вказівок пропонує учням конкретні поради щодо поліпшення роботи. Це дає змогу позначити правильно виконані завдання письмових робіт і виокремити місця у завданнях, де учні припустилися помилок, щоб дати їм змогу поліпшити свої результати.

Формувальне оцінювання дієве на різних етапах уроку й під час роботи з учнями різного віку.

Яка обов'язкова умова застосування формувального оцінювання?

Одним з основних принципів формувального оцінювання є позитивність. Тобто аби зворотний зв'язок і результат навчання був позитивним, учитель має бути відповідно налаштованим - і коли викладає навчальний матеріал, і коли пропонує учню допомогу під час виконання завдань. Так учитель має змогу отримати більше інформації про те, що саме учні знають, як міркують, що і як вчать, а отже, має більше можливостей для корегування й удосконалення освітнього процесу.

Учителю слід застосовувати формувальне оцінювання на основі чітко сформованих і представлених учням критеріїв. Якщо він виявив помилку, однак вона не відповідає тому чи тому критерію, то враховувати її під час оцінювання не потрібно. При цьому вчитель має означити цю помилку та взяти її до уваги, а відтак - корегувати освітній процес, аби в подальшому її уникнути.
Приклад
Учитель пропонує учням: "Складіть розповідь про Київ. Це має бути шість-сім речень. У розповіді зазначте архітектурні пам'ятки Києва". Під час виконання завдання учні мають точно знати, який "кінцевий продукт" учитель від них хоче отримати. Відповідно до формулювання завдання, він має оцінювати його за такими критеріями:
учень склав розповідь потрібного обсягу;

Після того, як учитель перевірив завдання, він озвучує учню його результат: "Молодець, твоя розповідь складається з шести речень. Ти вказав архітектурні пам'ятки міста". Водночас у власних назвах учень припускався помилок. Далі учитель може діяти одним зі способів:
озвучити учню рекомендацію "Зверни увагу на написання власних назв";

запитати, чи знає учень, як пишуться власні назви. Якщо знає - запропонувати йому перевірити свій текст. Якщо учень не знає, вчитель має спрямувати його на основне правило, приміром, сказати, на якій сторінці підручника його можна прочитати. Відтак - запропонувати учню проглянути свій текст щодо дотримання цього правила.

Критерії оцінювання вчитель має продумувати заздалегідь, відповідно до загальної дидактичної мети чи індивідуальних освітніх завдань. Критерії слід сформулювати й оформити зрозуміло для учнів. Їх можна записати на дошці або прикріпити на інфостенді, оформити на картках і роздати учням тощо.

Пропоную вашій увазі шаблони з фронтального оцінювання

Перед вивченням теми роздайте учням таблиці і запропонуйте заповнити 2 колонки. Наприкінці вивчення учні заповнюють третю колонку, аналізують очікування з отриманим результатом.

Роздайте дітям по одній діаграмі, запропонуйте заповнити кожну з областей. Наприклад: Знаю, не впевнений, не знаю. Можна запропонувати перелік понять, категорій для розподілення по діаграмі. Можна розрізати діаграму для переміщення. Таким чином, діти дізнаються про прргалини у знаннях.

Після уроку запропонуйте дітям вписати в таблицю продовження речень. Проаналізуйте отримані відповіді. У деяких випадках доречно заповнювати таблиці анонімно

Заповніть таблицю з даної теми, вказавши, що учні мають знати, розуміти, вміти та відчувати. Учні оцінюють себе. Отримані результати можете використовувати для корегування навчального процесу

Індивідуально чи в групах діти заповнюють гілки карти, визначивши проблемне поняття. У процесі роботи учні оцінюють свої знання.

Після виконання завдання, оцініть роботу учня, або можете організувати взаємоооцінювання

Кожному учню роздайте комплект карток. Під час уроку запропонуйте піднімати картки у відповідь на ваші запитання.

Роздайте учням одну чи кілька лінійок. Запропонуйте учням оцінити події, своє ставлення, відмічаючи відповідний бал на лінійці. Також можна застосувати при взаємооцінюванні.

Роздати дітям сітку, запропонуйте підписати. Учні оцінюють явище, подію одразу за двома критеріями, розташовуючи крапку на площині. Можна об'єднувати учнів у групи зі схожими оцінками, або провести обговорення.

Діти можуть заповнювати таблицю індивідуально, в парах, в групах чи з учителем. Сформулювати три критерії для оцінювання будь-чого. Заповнені таблиці обговорюють, формують найкращий варіант матриці.

Науковці виокремили такі складові дієвого формувального оцінювання:

зворотний зв'язок у системі "педагог - учень";

уміння учнів оцінювати свої знання самостійно;

корегування процесу навчання з урахуванням результатів оцінювання;

взаємооцінювання та активність учнів під час навчання;

вплив на мотивацію до навчання.

Як фіксувати інформацію

Формувальне оцінювання не фіксують у класному журналі, тож постає запитання: як учителю, який його застосовує, фіксувати інформацію про навчальні досягення учнів?

Аби збирати, інтерпретувати й фіксувати інформацію, вчитель може:

записувати результати своїх спостережень за навчанням учня;

збирати візуальні, аудіо-, відеозаписи, які виявляють рівень навчальних досягнень учня;робити відмітки про якість робіт учня порівняно з результатами, що визначені у типовій освітній програмі тощо.

Учитель систематично накопичує учнівські роботи, що підтверджують їхні досягнення й зростання, а отже, мотивують до навчання.
Приклад
Під час навчання дієвий специфічний інструмент формувального оцінювання - портфоліо.

У формувальному оцінюванні умовні позначки, значки різних кольорів, матеріали, зібрані у портфоліо, фіксують навчальні досягнення учнів та дають змогу вчителю відстежувати їхню динаміку, а відтак - визначати потреби в навчанні кожного конкретного учня та надавати йому якісну педагогічну підтримку.

Якщо результати оцінювання свідчать про низький рівень навчальних досягнень чи несформованість компетенцій учнів, то вчитель має переглянути й корегувати:

стратегії викладання;

методи і прийоми навчання;

форми організації навчання;

розподіл часу на пояснення й закріплення матеріалу;

зміст та очікувані результати навчання;

планування уроків відповідно до концепції універсального дизайну в навчанні.

Навчання й оцінювання - взаємопов'язані процеси. Від правильної організації оцінювання залежить ефективність навчання. Саме формувальний підхід дає змогу педагогам одержати інформацію про стан навчальних досягнень учнів і вчасно відреагувати на проблеми в навчанні, прийняти педагогічні рішення для його поліпшення.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ефективність

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
формувальний

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
відреагувати

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання у початкових класах

# data[].attributes.attachment_link.description
Комунальний заклад "навчально-виховний комплекс "загальноосвітня школа І-ІІІ ст. №13-колегіум" міста Ковеля" вчитель інформатики в початкових класах Оксюк Наталія Іванівна Засідання шкільної методичної комісії вчителів початкових класів 28.08.2019р. Кожен педагог усвідомлює розмаїтість учнівської спільноти. Хтось уміє читати чи не з пелюшок і пише чудові есе, хтось ходить на соробан і йому на математиці так легко, що аж нудно, а хтось гарно малює і щасливий у цьому.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чи не замислювалися ви над тим, як домогтися, щоб учні отримали більш глибоке розуміння того, як вони думають, відчувають і діють, і щоб при цьому досягли успіхів в навчанні? З давніх-давен філософи замислювались над тим, як люди розвивають самосвідомість - здатність вивчати процес свого мислення і навколишнього світу. Сьогодні дослідження показують, що самосвідомість тісно пов'язана з метакогнітивними процесами мозку.

Метапізнання (метакогнітивні процеси) - це здатність людини думати про своє мислення, знати про знання, усвідомлювати своє усвідомлення. Це навик вищого рівня, ознака високорозвиненої особистості. Саме тому перевірка метапізнання - невід'ємна складова формувального оцінювання, яке практикується в усьому світі та починає впроваджуватися в Україні. І не дивно, адже метапізнання включає знання про те, коли і як використовувати певні стратегії для навчання або вирішення проблем.

Три складові метапізнання:

Знання: це те, що люди знають про себе і своє мислення.

Регуляція: це регулювання пізнання, щоб допомогти собі контролювати своє навчання.

Досвід: це той досвід, який має відношення до поточних когнітивним зусиллям.

Таким чином, якщо людина опановує метапізнання хоча б на середньому рівні, вона починає усвідомлювати свої помилки (в тому числі в мисленні), розуміти, що потрібно скористатися іншою стратегією. А отже, вона вчиться набагато швидше і ефективніше.

Метапізнання дозволяє людям брати на себе відповідальність за своє навчання. Це включає в себе усвідомлення того, як вони вчаться, оцінку їх потреб в навчанні, розробку стратегій для задоволення цих потреб, а потім їх реалізацію.
Як можна використовувати навик метапізнання?
Успішні учні зазвичай використовують метакогнітивні стратегії. Ось деякі з них:

1. Знати межі своєї пам'яті для конкретного завдання і при цьому створювати механізми зовнішньої підтримки (записи, нагадування).

2. Спостерігати за своєю стратегією навчання, а потім міняти її, якщо вона виявиться неефективною.

3. Усвідомлювати, чи розумієте ви те, що тільки що прочитали. А потім змінити підхід, якщо попередній виявився невдалим.

4. Не читаючи основну масу інформації, попередньо аналізувати підзаголовки і ключові слова.

5. Регулярно тренувати навички, яких набуваєте.

6. Періодично перевіряти себе за допомогою тестів.

Стратегії метапізнання у формувальному оцінюванні
Кожен педагог повинен не тільки володіти мета пізнанням, але й вчити цьому своїх учнів. Це допоможе їм досягти значних успіхів.
1 Навчіть своїх учнів вести щоденники
Один із способів допомогти учням контролювати і розуміти власне мислення - це використання особистих щоденників. Для початку нехай ведуть їх прямо під час уроків. Вони повинні подумати про те, як вивчили те, що вивчили. Або як дізналися те, що дізналися. Приклади питань:

Що було найлегшим для мене на цьому тижні? Чому?

Що було найскладнішим в процесі навчання на цьому тижні? Чому?

Які стратегії навчання добре спрацювали?

Які стратегії не спрацювали? Що я виберу на наступний раз?

Які звички в навчанні працюють найкраще?

Яку звичку я буду розвивати наступного тижня?

2 Використовуйте техніку "Обгортка"

Перед уроком дайте учням кілька порад про те, як активно слухати.

Під час пояснення нового матеріалу попросіть учнів записати три ключові ідеї, які вони вважають найважливішими в новій темі.

Наприкінці уроку скажіть про те, які ідеї самі вважаєте ключовими і розпитайте їх, чому вони згодні або не згодні з вами.

3 Задавайте питання, націлені на метапізнання
Складно знайти більш ефективний спосіб, ніж формулювання запитань, коли мова йде про метапізнання. Це дозволяє учням задуматися про процес свого мислення.

Причому питання учні повинні задавати собі самі, а ви - лише надати їм їх.

Що я вже знаю про цю тему?

Як я можу краще підготуватися до наступного разу?

Де я повинен сидіти, щоб краще сприйняти інформацію викладача?

Які у мене є запитання по темі, про яку я хочу дізнатися більше?

Які осяяння у мене сьогодні траплялися під час уроку? Що викликало сумніви? Чому?

Які питання у мене виникають під час уроку? Я їх записую?

Я вважаю цю тему цікавою? Чому так? Чому ні? Я можу зробити її для себе більш цікавою?

Чи можу я відокремити важливу інформацію від неважливої? Як я це роблю?

Що я сьогодні почув з того, що суперечить моєму попередньому розумінню?

Які ідеї з цього уроку я можу застосувати у своєму житті?

Що мені потрібно зробити прямо зараз, щоб плутанина в голові зникла?

Що для мене найскладніше в цьому завданні?

Що я можу зробити інакше, щоб вчитися ефективніше?

Що я буду пам'ятати через 5 років про цей урок чи тему?

4 Дозволяйте міркувати вголос
Навчіть учнів мислити вголос при виконанні складного завдання.

Ви можете потім вказати на помилки в мисленні, а інші учні використовують ці поради. Це корисна стратегія, тому що допомагає зрозуміти:

Як послідовно мислити.

В яких випадках неефективно послідовно мислити.

Якщо ви, як педагог, впораєтеся з цим складним завданням і переконаєте своїх учнів у важливості метапізнання, то можете бути впевнені, що в подальшому багато завдань вони зможуть вирішувати самостійно. А якщо не зможуть, то хоча б усвідомлено скажуть про те, що саме не розуміють.
При написанні статті частково використані матеріали ресурсу

# data[].attributes.attachment_link.title
Метапізнання у формувальному оцінюванні - TeachHub

# data[].attributes.attachment_link.description
Чи не замислювалися ви над тим, як домогтися, щоб учні отримали більш глибоке розуміння того, як вони думають, відчувають і діють, і щоб при цьому досягли успіхів в навчанні? З давніх-давен філософи замислювались над тим, як люди розвивають самосвідомість - здатність вивчати процес свого мислення і навколишнього світу.

# data[].attributes.headline
Закордонний досвід

# data[].attributes.subject
Закордонний досвід

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Критично оцінювати власний прогрес та розвиток навичок, виявляти прогалини і розуміти, куди рухатись далі, покращувати продуктивність і, зрештою, бути відповідальним за власні процеси навчання. Усе це можливо розвивати за допомогою самооцінювання. Як ця методика оцінювання знань працює за кордоном, дізнавалася журналістка "Нової української школи".
БЕЛЬГІЙСЬКЕ РІЗНОМАНІТТЯ

Освіта в Бельгії регулюється і в більшій частині фінансується трьома громадами: фламандським, французьким і німецькомовним. Усі вони мають єдину систему шкільної освіти з незначними відмінностями. Національний уряд відіграє мінімальну роль в управлінні освітою.

Школи розділяються на три групи:

ті, що належать товариствам;

громадські школи, якими управляють провінції і муніципалітети;

школи, якими управляють організації при католицькій церкві.

Обов'язкова освіта в Бельгії починається з 6 років і триває до 18-ти. Початкова школа (lager onderwijs / enseignement primaire) триває шість років.

Кожна школа має право організовувати освітній процес згідно зі своїми принципами і за обраними методиками. Останні мають схвалити місцеві органи самоуправління. Тому школи в Бельгії різні - ті, що застосовують традиційні підходи в педагогіці, і ті, які слідують методам "активної педагогіки" (системи Френе, Декролі, Монтессорі, Штайнера, Піаже і т.д.).

Спільне для всіх шкіл громади - базова навчальна програма, яку затверджують місцеві органи влади, і оцінювання (формувальне і сертифікаційне), яке вже кілька десятиліть поспіль базується на перевірці не знань, а навичок і компетентностей. Кожна школа може використовувати свою систему сертифікативних оцінок (оцінки за 10-ти, 12-ти бальною шкалою; буквенні показники - А, Б, С...; відсоткові показники).

Викладачка факультативу з вивчення російської мови у франкомовній школі Брюсселя Оксана Козлова каже, що останнім часом вчителі активніше використовують самооцінювання і взаємооцінювання учнів.
"Критерії можуть бути різними. Вчитель може складати їх самостійно або користуватися рекомендаціями місцевого департаменту освіти чи розробками колег та практичних науковців".
Автономія вчителя - один із базових принципів бельгійської освіти. Викладачі вільні обирати ті способи і критерії оцінювання, які вважають найбільш прийнятними і дієвими для кожного завдання.
"Щоб вчителям було легше орієнтуватися в новаціях у питаннях типів і критеріїв оцінювання і самооцінювання зокрема, регулярно проводять конференції і тренінги".
До самооцінювання учнів залучають різними способами. З урахуванням віку, завдання, часу, який є в учителя, самооцінювання може бути різним:

заповнення формуляра із запитаннями;

присвоєння емотикону (піктограма, що зображає емоцію);

усна мотивувальна промова (учень дає фідбек про свою роботу);

спільне обговорення у групі чи класі.

АВСТРАЛІЯ

Австралійський Університет Нового Південного Уельсу (UNSW Sydney) - один з провідних наукового-педагогічних університетів Австралії. На сайті університету є ціла рубрика, присвячена самооцінюванню - необхідності, доцільності, викликам, стратегіям проведення.

Австралійські учні починають з оцінювання однокласників, щоб потім застосовувати ті ж критерії до своєї роботи.

Вчителям рекомендують давати учням чіткі вказівки і пояснення. Під час розробки підходів до самооцінювання рекомендують враховувати такі фактори:
Наскільки досвідчені учні в самооцінюванні?
Недоцільно очікувати, що учні стануть експертами у самооцінюванні після одного курсу.

Доцільно очікувати, що вони стануть спроможними самооцінювачами до кінця програми навчання.
Як ознайомити учнів із самооцінюванням?
Враховуйте різні рівні досвіду учнів під час проектування завдань та, відповідно, підтримуйте розвиток їхніх можливостей у самооцінюванні.

Для менш досвідчених учнів надайте більше рекомендацій.

Обґрунтуйте учням необхідність самооцінювання та його передбачувані переваги для навчання, щоб вони не трактували стратегію неправильно (свідчення того, що вчитель лінивий).
Хто повинен розробити критерії оцінювання?
Спочатку ви можете надати визначені критерії оцінювання, які студенти використовуватимуть для самооцінювання своєї роботи. Під час вивчення певних тем і на вищих рівнях навчання так навіть краще.

Учнів буде більше зацікавлювати і мотивувати, якщо ви залучатимите їх до розробки критеріїв оцінювання. Це також заохотить їхні самостійність та саморегуляцію.

Допомога в розробці критеріїв оцінювання розвиває оцінювальну грамотність учнів та сприяє спільному розумінню завдань та стандартів оцінювання.
Як я можу підтримати своїх учнів під час розвитку навичок самооцінювання?
Учні здатні оцінювати власні здобутки і здобутки своїх однолітків. Завжди пам'ятайте про цю спроможність, щоб учні могли сформулювати та відстояти свою роботу та уточнити, що вони можуть зробити для покращення своєї роботи.

Надання експертної оцінки учнівській роботі дозволяє їм перехресно перевірити власне самооцінювання. Це поєднання самооцінювання з експертною оцінкою.

Використовуйте оцінені приклади роботи учнів, щоб проілюструвати різні рівні досягнень. Це дозволить уточнити стандарти та критерії, які застосовуються до самооцінювання.
Чи має самооцінювання впливати на підсумкову оцінку?
Це складне рішення. Самооцінювання для оцінювання може бути більш прийнятним на курсах вищого рівня або післядипломної освіти. Особливо там, де розміри класів менші.

Якщо ви вирішите, що самооцінювання має бути враховане до підсумкової оцінки, заздалегідь повідомте про це учням і визначте відсоток його внеску.

Введіть самооцінювання в регулярну практику, якщо плануєте враховувати його до підсумкової оцінки.
Практичні методи застосування: Відображувальний журнал (Reflective journal)
У ньому учні фіксують свої досягнення, пропозиції щодо покращення своєї роботи і цілі. Можна запропонувати однокласникам залишати відгуки в таких журналах. Учитель також може залишати свої нотатки та коментарі.

Підказки для самооцінювання

Як ви вважаєте, це справедлива оцінка вашої роботи?

Що вам вдалося найкраще оцінити?

Що ви оцінили не так успішно?

Що вам було найважчим?

Що було найважливішим, що ви дізналися, виконуючи це завдання з самооцінювання?

Якби у вас було більше часу для виконання завдання, чи змінили б ви щось? Що б ви змінили і чому?

Самооцінювання у груповій роботі
Учень коментує свій внесок у роботу в команді та спільну роботу над результатами діяльності.

США

Кріс Бейлз із США має багатий досвід домашнього навчання. З 2009 року регулярно долучається до розробки навчальних планів для дітей, які навчаються вдома.
Форми самооцінювання:
Ведення журналу. Наприкінці кожного дня просіть учнів приділити 2-3 хвилини для заповнення журналу про те, що вони дізналися. Питання можуть бути такі:

перерахуйте 5-10 фактів, які ви дізналися, вивчаючи нову тему;

напишіть про найцікавіше, що ви дізналися сьогодні;

назвіть одну чи дві речі, про які б ви хотіли дізнатися більше;

що в мене викликало проблеми з розумінням;

назвіть способи, за допомогою яких ви могли б краще зрозуміти тему.

Картки із запитаннями. Наприкінці кожного дня або тижня запропонуйте учням дати відповіді на короткі запитання. Запитання можна надрукувати на картках:

Три речі, які я дізнався

У мене два запитання

Одна річ, яку я не зрозумів

Що мені було найцікавішим

Малювання. Запропонуйте учням намалювати етапи процесу або створити комікс для зображення своїх здобутків.

Форма для самооцінювання. Форма може містити перелік здобутих навичок і вмінь, а також стосуватися поведінки чи участі в житті класу.
Ольга Головіна, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - Petunyia, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Навіщо та як учням оцінювати себе. Закордонний досвід

# data[].attributes.attachment_link.description
Критично оцінювати власний прогрес та розвиток навичок, виявляти прогалини і розуміти, куди рухатись далі, покращувати продуктивність і, зрештою, бути відповідальним за власні процеси навчання. Усе це можливо розвивати за допомогою самооцінювання. Як ця методика оцінювання знань працює за кордоном, дізнавалася журналістка "Нової української школи".

# data[].attributes.headline
ФО від теорії до практики

# data[].attributes.subject
ФО від теорії до практики

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні рефлексія спрямована на досягнення різних цілей: не тільки на емоційну сферу, настрій дитини, але і на навчальну діяльність, процес і зміст.

Інколи дитина хоче висловити свою думку, але не знає з чого почати. Пропоную Вам картки, які стануть у пригоді і учням, і вчителям.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Левшун Ада Миколаївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Картки для рефлексії уроку "Скажи одним реченням"

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні рефлексія спрямована на досягнення різних цілей: не тільки на емоційну сферу, настрій дитини, але і на навчальну діяльність, процес і зміст. Інколи дитина хоче висловити свою думку, але не знає з чого почати. Пропоную Вам картки, які стануть у пригоді і учням, і вчителям.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки запропонувало нову модель оцінювання для перших класів. Це описова модель, що дозволяє оцінювати учнів в умовах компетентнісного навчання. До цього в Україні практики такого оцінювання не було. Школи знають, як оцінити результати навчання (наприклад, кількість помилок у диктанті), проте не знають, як оцінити процес навчання і компетентності. Оскільки вже майже рік в Україні пілотують новий Стандарт початкової освіти, нову модель оцінювання запропоновували цим школам. За результатами їхнього відгуку, міністерство внесе зміни і поширить зразок нового оцінювання серед усіх перших класів. Тож, це оцінювання запрацює вже з 2018/2019 навчального року. "Нова українська" школа пояснює, в чому особливість нового зразка оцінювання.
Навіщо потрібне нове оцінювання

З 2018/2019 навчального року всі перші класи працюватимуть за компетентнісним навчанням. Згодом так навчатиметься вся початкова школа. Це означає, що учні замість запам'ятовування інформації (самоціль) опановуватимуть компетентності (навчання через практику і тому, що знадобиться в житті). Таке навчання передбачає не лише опанування академічних знань (з математики, мов, природничих наук тощо), а й так званих соціальних компетентностей (уміння працювати в команді, вирішувати складні проблеми, пропонувати нові ідеї тощо).

Якщо академічну частину компетентностей у школах уміють оцінювати, то соціальну - ні. До того ж, академічна частина переважно оцінюється через призму кількості помилок, хоча на оцінювання мають впливати і, наприклад, обсяг докладених зусиль і прагнення учня. Тому для українських шкіл розробили нову модель оцінювання.

Для впровадження цієї моделі МОН затвердило методичні рекомендації у наказі №924 від 20 серпня 2018 року ( документ оновлено після публікації тексту - ред.)
Завантажити файл можна за цим посиланням.
Оцінювання, запропоноване МОН, ґрунтується на описовому формувальному оцінюванні, що дозволяє оцінити компетентності та поступ учнів. Для формування нової моделі створили робочу групу, в яку ввійшли вчителі пілотних шкіл та інші вчителі-практики, розробники нового Стандарту початкової освіти і представники Академії педагогічних наук.

Робоча група вивчала приклади європейських країн і США - адже там протягом десятків років практикують компетентнісне навчання і, відповідно, знають, як оцінити учнів. Читайте текст "Нової української школи" з аналізом закордонних практик оцінювання.

Формувальне оцінювання ґрнутується не на кількісних (скільки помилок), а на якісних показниках. Наприклад, як працював учень, чи співпрацював з іншими, чи докладав зусилля, чи ставився до навчання з цікавістю. Це можливо оцінити лише через спостереження за роботою учня, а не перевірку результатів навчання.
"Спостереження за навчальним поступом учнів та оцінювання цього поступу розпочинається з перших днів навчання дитини у школі і триває постійно. Невід'ємною частиною цього процесу є формування здатності дітей самостійно оцінювати власний поступ.
Орієнтирами для спостереження та оцінювання є вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей учнів початкової школи (визначені Стандартом - ред.). При цьому особливості дитини можуть впливати на темп навчання, внаслідок чого діти можуть досягати вказаних результатів раніше або пізніше від завершення зазначеного циклу чи рівня", - написано в методичних рекомендаціях.

Передбачається, що за результатами формувального оцінювання вчитель може підкорегувати навчальний процес, свою роботу, а також вибудувати індивідуальну освітню траєкторію учня.

"Формувальне оцінювання має на меті: підтримати навчальний поступ учнів; формувати в дитини впевненість у собі, наголошуючи на її сильних сторонах, а не на помилках, діагностувати досягнення на кожному з етапів навчання; вчасно виявляти проблеми й запобігати їх нашаруванню; підтримувати бажання навчатися та прагнути максимально можливих результатів; запобігати побоюванням помилитися", - зазначено в методичних рекомендаціях.

Тому важливо не порівнювати дітей між собою, а порівнювати те, як дитина працювала раніше, і як - протягом періоду, що оцінюється. (Тобто наскільки дитина виросла над собою ж.)

В основі формувального - позитивне оцінювання. У МОН зазначають, що маленькі діти сприймають оцінку за завдання як оцінювання себе особисто. Тому негативна оцінка в їхньому розумінні - це негативне ставлення до себе з боку вчителя. Методичні рекомендації пропонують, як уникнути цього:

1. Доброзичливо ставтесь до учня як до особистості.

2. Позитивно ставтесь до зусиль учня, які він спрямовує, щоб розв'язати задачі (навіть якщо вони не дали позитивного результату).

Така система дозволяє підтримати слабших учнів. Виконуючи легші завдання, вони не відчуватимуть себе невдахами, адже їхні зусилля оцінюватимуть так само, як і зусилля інших.

У методичних рекомендаціях зазначають, що "конкретний аналіз допущених учнем помилок і труднощів, що постали перед ним, та конкретні вказівки про те, як покращити досягнутий результат" є частиною формувального оцінювання, але не в перших класах.

Як саме оцінюватимуть учнів

Для здійснення формувального оцінювання робоча група МОН розробила Свідоцтво досягнень учня. Воно потрібне для того, щоб дати батькам і учням зрозумілий та стукруторований зворотний зв'язок про те, що відбувалося протягом навчального року чи семестру.

У першій частині свідоцтва вчитель оцінюватиме так звані соціальні і робочі компетентності. Наприклад, чи дитина була активною на уроці, чи ставила запитання про щось нове і незрозуміле, чи виявляла самостійність у роботі, чи була доброзичливою до інших і вирішувала конфлікти мирним шляхом.

У другій частині компетентності оцінюються попредметно. Проте навчальні досягнення сформульовано, виходячи не з кількості помилок чи негативної оцінки досягнень учня, а виходячи з його моделей поведінки і процесу навчання.

Наприклад, " Цікавиться темами, що вивчаються, виявляє допитливість до навколишнього світу" (Я досліджую світ), "Дотримується правил спілкування: привітання, прощання, подяка, прохання, запитання" (Українська мова), "Орієнтується у просторі, пояснює розташування предметів" (Математика), "Пропонує і втілює власні творчі ідеї" (Технології), "Висловлює своє ставлення до мистецьких творів" (Мистецтво), "Дотримується встановлених умов та правил гри" (Фізкультура), "Продукує короткі фрази про себе, надаючи базову персональну інформацію (ім'я, адреса, родина)" (Іншомовна освіта).

Компетентності в обох частинах оцінюються за допомогою чотирьох рівнів: "має значні успіхи", "демонструє помітний прогрес", "досягає результати з допомогою вчителя", "потребує значної уваги і допомоги".

Як бачимо, у цьому списку немає варіанту на кшталт "низький рівень". У списку компетентностей для оцінювання теж немає негативних оцінок по типу "не зміг вивчити таблицю множення". Адже вчитель, фіксуючи, що дитина потребує допомоги, має на увазі, що вона може покращити свої результати. А говорячи, що дитина перебуває на низькому рівню, учитель ніби ставить діагноз без рекомендацій для лікування.

У 1-2 класах оцінювання в обох частинах буде описовим. У 3 класі для оцінювання предметів з'являються бали.

У кінці свідоцтва є поле для рекомендацій учителя, в якому він може написати, що потрібно робити дитині для покращення результатів. Наприклад, це може бути "щодня читати по 15 хвилин уголос".

Нижче є поле для зворотного зв'язку батьків. Вони отримують два екземпляри свідоцтва - один лишають собі, інший - повертають у школу. Саме в другому екземплярі вони можуть вказати свої побажання.

Свідоцтво досягнень
Завантажити файл можна за цим посиланням. Фото: автор - Syda_Productions, Depositphotos Вікторія Топол, "Нова українська школа"

# data[].attributes.attachment_link.title
Як по-новому оцінюватимуть учнів перших класів | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки запропонувало нову модель оцінювання для перших класів. Це описова модель, що дозволяє оцінювати учнів в умовах компетентнісного навчання. До цього в Україні практики такого оцінювання не було. Школи знають, як оцінити результати навчання (наприклад, кількість помилок у диктанті), проте не знають, як оцінити процес навчання і компетентності.

# data[].attributes.headline
Формувальне оцінювання в НУШ "Оцінюю свою діяльність"

# data[].attributes.subject
Формувальне оцінювання в НУШ "Оцінюю свою діяльність"

# data[].attributes.headline
ОЦІНЮВАННЯ ДЛЯ ПЕРШАЧКІВ НУШ

# data[].attributes.subject
ОЦІНЮВАННЯ ДЛЯ ПЕРШАЧКІВ НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Оцінювання в першому класі має бути формувальним - без жодних абстрактних та караючих номерних оцінок, таємним, адже тільки вчитель, школяр та його батьки мають знати про результати навчання, а також підтримувати постійний зворотній зв'язок для інформування про прогрес дитини. Про це розповіла Міністр освіти і науки України Лілія Гриневич в межах спільного проекту МОН та "Сніданок з 1+1", що передбачає оприлюднення відповідей на гострі та важливі питання у форматі відеороликів, які виходять в ефірі 1+1, розміщені на сайті МОН та на YouTube-каналі "Сніданку з 1+1" .

"Для першачків ми передбачаємо стимулююче оцінювання - жодних абстрактних каральних оцінок. Що є надзвичайно важливо, батьки мають бути повністю поінформовані про навчальний прогрес дитини. Саме для цього передбачено свідоцтво досягнень. Воно заповнюється за 51 показником. Серед них є такі, наприклад, як "вміння брати на себе відповідальність" чи "вміння співпрацювати з іншими". Поряд з тим є звичні для нас "уміння писати диктанти", "уміння рахувати в межах ста". Таким чином батьки будуть поінформовані, які є сильні сторони дитини, а де ще треба більше попрацювати", - зазначила Міністр.

Для того, щоб повноцінно реалізувати цей підхід, МОН підготувало форму свідоцтва досягнень. Воно містить два блоки. Перша частина - особисті досягнення - заповнюється двічі протягом року. У жовтні - проміжне оцінювання та в травні - підсумкове оцінювання. Друга частина - предметні компетенції - заповнюється лише в травні в межах підсумкового оцінювання.

Для оцінювання учнів пропонується чотирирівнева система: "має значні успіхи", "демонструє помітний прогрес", "досягає результату з допомогою вчителя", "ще потребує уваги і допомоги".

Окрім зафіксованих навчальних результатів, що містяться у свідоцтві і за якими здійснюється оцінювання, вчитель може додавати свої характеристики, про які бажає поінформувати батьків. Також свідоцтво передбачає поле для розгорнутого коментаря вчителя, що може бути адресований батькам учня для глибшого розуміння розвитку дитини.
Для вчителів також підготовлено докладні методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів першого класу.
У них наголошується, що метою оцінювання учня в першому класі є:

формування впевненості в собі, в своїх можливостях;

відзначення будь-якого успіху;

акцентування уваги на сильних сторонах, а не на помилках;

діагностування досягнення на кожному з етапів навчання;

адаптування освітнього процесу до здатностей дитини;

запобігання виробленню страху помилки;

виявлення проблем і вчасне запобігання їх нашаруванню;

стимулювання бажання вчитися та прагнути максимально можливих результатів.

Новий формат оцінювання також передбачає обов'язкове залучення дитини та вироблення у неї здатності до самоконтролю та самооцінювання.

"Для організації самоконтролю можна використовувати різноманітні листки самооцінювання, оформлені у цікавий для дітей спосіб. Здійснення зворотного зв'язку з учнями в процесі оцінювання кожної виконаної роботи має орієнтувати їх на успіх, підтримувати й надихати на саморозвиток і вдосконалення", - йдеться у документі.

У методичних рекомендаціях наголошується, що діти початкового шкільного віку дуже чутливі до оцінки дорослими, і вчитель має дуже уважно ставитися саме до цієї вікової особливості своїх учнів.

"Молодші школярі мають характерну особливість сприймати оцінку за виконання якогось завдання як оцінювання себе, а тому негативну оцінку вони розуміють як вияв негативного ставлення до себе з боку вчителя", - пояснюється у документі.

Педагогам радять під час організації навчання взагалі і оцінювання в першому класі зокрема створювати для учнів ситуацію успіху.

"Навіть невеличке досягнення надихає дітей. А вчитель, звичайно, завжди може знайти можливість запропонувати таку ситуацію, дати таке завдання, щоб навіть найслабший учень міг вирізнитися з кращого боку; дуже важливо похвалою відмітити навіть ледь помітне просування уперед: "Добре! Твоя буква А зараз набагато краща", - пояснюється у методичних рекомендаціях.

Для того, щоб дати вчителю зрозуміле керівництво до дій, у методичних рекомендаціях виокремлюється 5-ступеневий алгоритм роботи вчителя з оцінювання у першому класі.
Перший крок, що мусить здійснити вчитель - це формулювання об'єктивних і зрозумілих для учнів навчальних цілей.
Вчитель спільно з учнями розробляє й обговорює цілі уроку (заняття). Ціль має бути вимірною, щоб через оцінювання з'ясувати, на якому рівні вона досягнута.

Наступне - це ознайомлення учнів із критеріями оцінювання, адже це робить процес прозорим і зрозумілим. Чим конкретніше сформульовані критерії оцінювання, тим зрозумілішою для учнів є діяльність щодо успішного виконання завдання.

Третім, не менш важливим кроком для створення успішної системи оцінювання в класі є забезпечення активної участі учнів у процесі оцінювання.

"У процесі оцінювання важливо не протиставляти дітей одне одному. Стимулюючим має бути порівняння роботи (відповіді, дії тощо) з тим, як працювала дитина раніше. Доцільно акцентувати увагу лише на позитивній динаміці досягнень дитини. Складнощі в навчанні необхідно обговорювати з учнем індивідуально, аби не створювати ситуацію колективної зневаги до дитини. Водночас доцільно залучати дітей до взаємооцінювання, при цьому формувати уміння коректно висловлювати думку про результат роботи однокласника, давати поради щодо його покращення. Це активізує навчання, сприяє розвитку критичного мислення, формуванню адекватного ставлення до зауважень, рекомендацій, зміцнює товариськість та відчуття значимості кожного в колективі", - йдеться у методичних рекомендаціях.

Четвертий крок - забезпечення можливості й уміння учнів аналізувати власну діяльність (рефлексія).

Зазначається, що в процесі навчання першокласників важливе значення має становлення елементів рефлексії, спрямованих на спостереження своїх дій та дій однокласників, осмислення своїх суджень, дій, учинків з огляду на їх відповідність меті діяльності, оскільки початкові навички рефлексії у повному обсязі мають сформуватися наприкінці молодшого шкільного віку.

"Здатність до персональної рефлексії у дітей 6-7 років є достатньо обмеженою, але можливості для її розвитку більші під час роботи в групі. Спонукають до рефлексії запитання: "Що нового дізнався на уроці?", "Що привернуло твою увагу?", "Що нового у спілкуванні?", "Що тебе найбільше схвилювало (що нового в емоціях)?", - зазначається в документі.

Й п'ята частина алгоритму дій вчителя, що має створити ефективну систему оцінювання в класі, - корегування спільно з учнями підходів до навчання з урахуванням результатів оцінювання.

"Формувальне оцінювання дає можливість вчителю, відстежуючи рух дитини до навчальних цілей, здійснити корегування освітнього процесу на ранніх етапах, а учневі - усвідомити відповідальність за своє навчання. Оцінка діяльності учнів має бути позитивною. У випадку невдач або непосильності певної роботи для конкретного учня доцільно запропонувати йому легше завдання, аби оцінити й підтримати зусилля", - радять в МОН.

Також підкреслюється, що інші компоненти формувального оцінювання такі як: конкретний аналіз допущених учнем помилок і труднощів, що постали перед ним, та конкретні вказівки про те, як покращити досягнутий результат, є дуже важливими, але не підходять для першого класу. Ці компоненти спеціалісти радять почати застосовувати з другого класу й поглиблювати рівень за рівнем протягом початкової школи.

Роз'яснюючи особливості навчання дітей у початковій школі, Міністр наголосила, що в першому класі діти не мають жодних домашніх завдань. При цьому в 2 класі час на виконання домашніх завдань має бути до 45хв, у 3 класі - до 1год 10хв, у 4 класі - до 1год 30хв.

"Важливо цього часу дотримуватися, щоб дитина не перевтомлювалась і не втрачала мотивації до навчання. Треба пам'ятати, що позаду в неї був навчальний день", - додала Лілія Гриневич.

Нагадуємо також, що на YouTube-каналі Міністерства освіти і науки розміщено ролики, що роз'яснюють, якою буде Нова українська школа.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Оцінювання для першачків НУШ: 5-ступеневий алгоритм роботи вчителя, замість абстрактних оцінок - концентрація на конкретних результатах та врахування вікових особливостей дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Оцінювання в першому класі має бути формувальним - без жодних абстрактних та караючих номерних оцінок, таємним, адже тільки вчитель, школяр та його батьки мають знати про результати навчання, а також підтримувати постійний зворотній зв'язок для інформування про прогрес дитини.

# data[].attributes.headline
Завдання і ключові пи

# data[].attributes.body
Завдання і ключові питання оцінювання досягнень учнів, учителів і шкіл

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Пин Ап Казино

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Введение: обзор казино Pin-Up и чего ожидать при входе

Pin-Up Casino - один из ведущих сайтов виртуальных азартных игр, предлагающий игрокам широкий выбор игр и игровых автоматов. Официальный сайт Pin-Up Casino предоставляет всевозможную полезную информацию о сайте, такую как его награды и бонусы, которые особенно привлекательны для игроков, которые ищут онлайн-казино с большими выплатами.
Посетить сайт казино
Для тех, кто все еще не знает, чего ожидать при входе в казино Pin-Up, в этом обзоре будет представлен обзор, объясняющий, как лучше всего использовать свое время, играя на этом веб-сайте. Это включает в себя подробную информацию о том, какие игры они могут найти в казино Pin-Up, а также советы о том, как лучше всего найти рекламные акции и бонусы, которые могут быть полезны для увеличения их выигрышей. В конце концов, читатели должны лучше понять, почему казино Пин Ап считается одним из лучших сайтов виртуальных азартных игр и почему его стоит посетить всем, кто хочет весело провести время в онлайн-казино!

Руководство для новичков по загрузке казино Pin-Up на ваше устройство

Если вы энтузиаст азартных игр в онлайн-казино, Pin-Up Casino обязательно должно быть в вашем арсенале. Скачивание и игра в игру на любом устройстве может быть довольно сложным процессом, особенно если вы новичок. Это руководство для начинающих упростит загрузку и игру в Pin-Up Casino на устройствах Android и iOS.

Мы обсудим различные способы загрузки пин ап, такие как прямая загрузка APK из различных источников или использование одобренных приложений от авторизованных реселлеров. Кроме того, мы также рассмотрим шаги по правильной настройке приложения на вашем устройстве для плавного игрового процесса! Итак, давайте начнем.

Исследуйте все игровые автоматы в казино Pin-Up со специальными промокодами и соответствующими бонусами

Играйте в свои любимые игры с большим спокойствием, так как Pin-Up упростило вам изучение всех игровых автоматов со специально разработанными промо-кодами и соответствующими бонусами. Это отличный способ получить прибыль от игры в казино и воспользоваться фантастическими акциями и бонусами. Немедленно получайте вознаграждение в виде бесплатных вращений при вводе промо-кодов и разблокируйте более высокие бонусы в диапазоне, который простирается до десяти уровней: бронзовый, серебряный, золотой и платиновый.

Независимо от того, на каком уровне вы находитесь, вы можете быть уверены, что в пинап вас ждут награды. Кроме того, если сайт заблокирован там, где вы находитесь, у него есть различные зеркальные сайты, поэтому игроки могут по-прежнему наслаждаться своими любимыми играми без стресса. Казино Pin-Up упрощает доступ к большему количеству игровых автоматов, используя промо-коды с бонусами, и у всех игроков есть что-то прекрасное, чего можно с нетерпением ждать - целый мир новых игровых впечатлений!

Изучение различных типов игровых автоматов и игр, доступных в казино Pin Up

Pin Up Casino - одно из самых популярных онлайн-казино, предлагающее геймерам широкий выбор игровых автоматов и игр. Благодаря классическим фруктовым автоматам, а также более современным 3D-слотам с бонусными раундами каждый найдет что-то для себя. Более того, Pin Up Casino также предлагает множество настольных игр, таких как блэкджек и покер, предоставляя игрокам множество возможностей для развлечения, пока они ждут, когда им повезет на игровых автоматах. С различными типами слотов, предлагающими разные уровни риска и вознаграждения, игроки могут изучить, в какую игру они хотят играть. От джекпотов с высокими ставками до традиционных игр с низким риском - в Пин Ап Казино каждый игрок найдет что-то подходящее.
Посетить сайт казино

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн казино Пин Ап | Игровые автоматы Pin Up Casino играть | Вход

# data[].attributes.attachment_link.description
Pin-Up Casino - один из ведущих сайтов виртуальных азартных игр, предлагающий игрокам широкий выбор игр и игровых автоматов. Официальный сайт Pin-Up Casino предоставляет всевозможную полезную информацию о сайте, такую как его награды и бонусы, которые особенно привлекательны для игроков, которые ищут онлайн-казино с большими выплатами.

# data[].attributes.headline
Про затвердження мет

# data[].attributes.body
Про затвердження методичних рекомендацій

# data[].attributes.attachment_link.title
Система оцінювання в Новій українській школі

# data[].attributes.headline
Методика здійснення 

# data[].attributes.body
Методика здійснення ФО

# data[].attributes.headline
Оцінювання в НУШ

# data[].attributes.subject
Оцінювання в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Іванна Коберник

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання в Новій українській школі: ресурс для розвитку замість вироку

# data[].attributes.attachment_link.description
Про приклади оцінювань в різних країнах читайте в статті “Оцінювання по-новому: як закордонне оцінювання в початкових класах можна використати в

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Презентація про НУШ, про основні зміни,які чекають вчителів з 2018-2019 н.р. Особлива роль відводиться формувальному оцінюванню,є порівняльний аналіз традиційного і формувального оцінювання.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"формувальне

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сметанюк Тетяна 

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Формувальне оцінювання в НУШ"

# data[].attributes.attachment_link.description
Презентація про НУШ, про основні зміни,які чекають вчителів з 2018-2019 н.р. Особлива роль відводиться формувальному оцінюванню,є порівняльний аналіз традиційного і формувального оцінювання.

# data[].attributes.headline
Оцінка як стимул до успіху

# data[].attributes.subject
Оцінка як стимул до успіху

# data[].attributes.headline
Зміст проблеми, її актуальність і перспективність

# data[].attributes.subject
Зміст проблеми, її актуальність і перспективність

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інтеграція України у світовий освітній простір вимагає постійного вдосконалення національної системи освіти, апробації та впровадження інноваційних педагогічних систем, реального забезпечення рівного доступу всіх її громадян до якісної освіти.

Пріоритетні тенденції розвитку національної системи освіти окреслено Державною національною програмою "Освіта" (Україна ХХІ століття),

Законом України "Про загальну середню освіту", Концепцією загальної середньої освіти та іншими нормативними документами.

Згідно з концепцією Державної цільової соціальної програми підвищення якості шкільної природничо-математичної освіти на період до 2015 р., Національної стратегії розвитку освіти в Україні на 2012-2021р.р. головним завданням, що стоїть перед сучасною освітою, є запровадження освітніх інновацій та інформаційних педагогічних технологій, які забезпечують удосконалення навчально-виховного процесу, доступність та ефективність освіти, підготовку школярів до життєдіяльності в інформаційному суспільстві.

Сучасна школа переживає період, коли має здійснюватися рішучий поворот педагогічного процесу до особистості школяра, що, в свою чергу, потребує змін і змісту шкільної освіти, яка має бути спрямованою на формування особистості нового типу, яка має розвинену самосвідомість, громадянські якості, критичне мислення, стійку систему мотивації, підвищену самооцінку, самоповагу, саморозвиток.

Вказані вище підходи щодо педагогічного процесу в сучасній школі закладено у новому Державному стандарті базової і повної загальної середньої освіти, який ґрунтується на засадах особистісно зорієнтованого, компетентнісного і діяльнісного підходів. В умовах його впровадження, зокрема, перед шкільною математичною освітою постає завдання, яке полягає у "...створенні умов для розвитку особистості і творчої самореалізації кожного громадянина України, вихованні покоління людей, здатних ефективно працювати і навчатися протягом життя..." .

Для досяг нення поставленої мети вчителю необхідно так організувати навчальне середовище, щоб воно на практиці спонукало учня до самопізнання, самоконтролю, саморегуляції.

Традиційна школа надає основний результат роботи у вигляді учнівських знань, умінь, навичок, і система оцінювання налаштована на те, щоб регулювати процес їх отримання шляхом підрахунків балів, тому в рамках такого підходу не визначається ані глибина, ані обсяг індивідуальних знань, ані ступінь та характер особистих зусиль учнів - лише визначається рівень засвоєння учнями єдиної державної програми. Тобто процедура оцінювання є проблематичною. Крім того, компетентнісний підхід вимагає оцінювання більш складних результатів навчально-виховного процесу - компетенцій, що викликає необхідність застосування на практиці різних стратегій оцінювання, тобто різних методів, які вчитель використовує для збору інформації про навчальні досягнення учнів. Застосовуючи ту або іншу стратегію оцінювання, важливо розуміти, на що вона спрямована, яких результатів бажано досягти, як допомогти учневі міркувати про його успіхи в навчанні.

Таким чином, розгляд процесу і функцій оцінювання навчальних досягнень учнів, вимог до нього; розробка методів, форм, педагогічних умов організації навчальної діяльності, які сприяють формуванню оціночної самостійності учнів; розкриття послідовності процедур, які забезпечують самооцінку навчальної діяльності учня - є актуальною проблемати-кою педагогічної практики вчителя.

При цьому формувальне оцінювання розглядається як процес формування якості індивідуальних навчальних досягнень, спрямований на забезпечення своєчасного зворотного зв'язку, а його технологію представлено як опис засобів і умов досягнення запланованих результатів, що дозволяє забезпечувати гарантовану якість навчальних досягнень, регламентуючи дії вчителя і учня.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Валеріївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Зміст проблеми, її актуальність і перспективність

# data[].attributes.attachment_link.description
Інтеграція України у світовий освітній простір вимагає постійного вдосконалення національної системи освіти, апробації та впровадження інноваційних педагогічних систем, реального забезпечення рівного доступу всіх її громадян до якісної освіти. Пріоритетні тенденції розвитку національної системи освіти окреслено Державною національною програмою "Освіта" (Україна ХХІ століття), Законом України "Про загальну середню освіту", Концепцією загальної середньої освіти та іншими нормативними документами.

# data[].attributes.headline
Формувальне  оцінювання навчальних досягнень учнів  у  новій українській  школі

# data[].attributes.subject
Формувальне  оцінювання навчальних досягнень учнів  у  новій українській  школі

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабан Л.В. Формувальне оцінювання навчальних досягнень учнів у новій українській школі

# data[].attributes.attachment_link.description
Кабан Л.В., старший викладач кафедри дошкільної і початкової освіти та менеджменту Комунального вищого навчального закладу Київської обласної ради «Академія неперервної освіти» Формувальне оцінювання навчальних досягнень учнів у новій українській школі У Концепції Нової української школи…

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ганна Аксьонова

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Електронні книги "РАНОК"

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання навчальних досягнень молодших школярів

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні стратегії оцінювання. Спецпроєкт «Бери й роби». НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Лагода

# data[].attributes.attachment_link.title
Формувальне оцінювання