# data[].attributes.body
Statistik for 2020
Kræft (15780)
Hjertesygdomme (7365)
Sygdomme i åndedræts organer (5665)

https://www.esundhed.dk/Registre/Doedsaarsagsregisteret

# data[].attributes.attachment_link.description
Sundhedsdatastyrelsen offentliggør årligt data med oplysninger om alle dødsfald, der er registreret i Dødsårsagsregisteret. Formålet med udgivelsen er at stille tal for dødsårsager til rådighed for offentligheden.

# data[].attributes.body
Top 3 døsårssagstilfælde i 2019:
Hjertesygdomme             -   6153
Kræftsygdomme              - 15777
Karsygdomme i hjernen  -   2948

https://www.dst.dk/da/Statistik/emner/borgere/befolkning/doedsfald

# data[].attributes.body
Find de 3 mest udbredte dødsårsager

Skrive dem her på Padletet

# data[].attributes.body
Dødsårsagsregisteret

# data[].attributes.body
2020 (ca. tal) pr. 100.000 indbygger
1. Kræftsygdomme (211)
2. Hjertesygdomme (100)
3. Sygdomme i åndedrætsorganet (76)

# data[].attributes.body
3 mest udbredte dødsårsager:
Data for 2019:
1. Øvrige dødsårsager: 16.455
2. Kræftsygdomme: 15.777
3. Hjertesygdomme: 6.153

# data[].attributes.body
| Kræft  |  | 230
| Hjertesygdomme    | 110
| Sygdomme i åndedræts-organer  88
https://sundhedsdatastyrelsen.dk/da/tal-og-analyser/analyser-og-rapporter/doedsaarsager

# data[].attributes.attachment_link.description
Sundhedsdatastyrelsen udgiver hvert år en opgørelse over dødsårsagerne i Danmark, hvor sammenhænge af en række udvalgte faktorer som alder, køn og sygdomsgruppering bliver belyst.

# data[].attributes.body
De 3 mest udbredte dødsårsager i 2019:
Pr. 100.000 indbygger

Kræftsygedomme  (230)
Hjertesygedomme (110)
Sygedomme i åndedrætsorganer (88)

Fundet på sundhedsdatastyrelsen.dk

# data[].attributes.body
www.livogdoed.dk

statistik fra 2019

Kræftsygdomme: 15.777 døde

Hjertesygdomme: 6.153 døde

Bronkitis og astma: 3.551 døde

# data[].attributes.body
file:///C:/Users/samud/Downloads/Doedeligheden_falder_2020.pdf

# data[].attributes.body
https://www.esundhed.dk/Emner/Hvad-doer-vi-af/Doedsaarsager

2020
1. Kræftsygdomme.
2. Hjertekarsygdomme
3. Lungesygdomme/åndedrætssygdomme

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Information om Dødsårsagsregisteret

Her kan du læse følgende om opgørelsen:

Formålet (kort)

Indhold og afgræsning

Indikatorer

Forbehold ved fortolkning

Datakilde

Offentliggørelse

Øvrige ord og begreber, der anvendes i opgørelserne

Formål (kort)

Sundhedsdatastyrelsen offentliggør årligt data med oplysninger om alle dødsfald, der er registreret i Dødsårsagsregisteret. Formålet med udgivelsen er at stille tal for dødsårsager til rådighed for offentligheden.

Indhold og afgrænsning

I lighed med tidligere år, bygger denne opgørelse på dødsattester, der er udstedt på personer med et validt dansk CPR-nummer og fast bopæl i Danmark. Opgørelsen omfatter ikke personer, der er døde i udlandet, samt personer uden fast bopæl i Danmark. Personer med fast bopæl i Danmark defineres som personer med en gyldig adresse på dødstidspunktet. Personer med en administrativ kommune kode indgår ikke, og af denne årsag indeholder opgørelsen ikke hjemløse personer.

Tilgrundliggende dødsårsag
Denne opgørelse bygger på den tilgrundliggende dødsårsag. I en dødsattest registreres et forløb af lidelser eller hændelser, der fører til døden. Den tilgrundliggende dødsårsag er den lidelse eller hændelse, der starter dette forløb. Den tilgrundliggende dødsårsag kan således være noget andet end den umiddelbare dødsårsag, der afslutter kæden. Som eksempel på ovenstående begreber, kan en patient have både en cancer og en hjertesygdom. Ved patientens død må lægen vælge, hvilken sygdom, der var den mest sandsynlige dødsårsag, og denne bliver udtryk for den årsagsspecifikke dødelighed. Vælges cancersygdommen, kan denne medføre større modtagelighed for infektionssygdomme, som er det, der umiddelbart slår patienten ihjel. Men cancersygdommen begyndte forløbet og registreres derfor som tilgrundliggende dødsårsag.

Kodning
Sundhedsdatastyrelsen har ved udarbejdelsen af Dødsårsagsregisteret 2020 anvendt den automatiske kodning efter IRIS-systemet, som baserer sig på samme kodelogik, der tidligere er benyttet (ACME). Algoritmen i IRIS finder frem til den tilgrundliggende dødsårsag efter WHO's ICD-10 koderegler. I de tilfælde hvor IRIS ikke finder frem til den tilgrundliggende dødsårsag suppleres med manuel validering og kodning. Omkring 20 pct. af alle dødsattester i en årgang bliver gennemgået manuelt efter nøje udvalgte lister, hvor det erfaringsmæssigt har vist sig at være nødvendigt.

Indikatorer

Antal døde.
Antal døde er opgjort som antal personer, som døde i det pågældende år .

Antal døde pr. 100.000 borgere.
Antal døde pr. 100.000 borgere er opgjort som antallet af personer, der døde det pågældende år, divideret med befolkningen samme år, multipliceret med 100.000.

Antal døde aldersstandardiseret rate pr. 100.000 borgere.
Den aldersstandardiserede rate for dødsfald i et år, er beregnet som antallet af dødsfald pr. 100.000 indbyggere under forudsætning af, at befolkningen er sammensat som standardbefolkningen med hensyn til alder. Standardbefolkningen er i denne opgørelse befolkningssammensætningen i år 2000.

Antal døde køns- og aldersstandardiseret rate pr. 100.000 borgere.
Den alders- og kønsstandardiserede rate for dødsfald i et år, er beregnet som antallet af dødsfald pr. 100.000 indbyggere under forudsætning af, at befolkningen er sammensat som standardbefolkningen med hensyn til både alder og køn. Standardbefolkningen er i denne opgørelse befolkningssammensætningen i år 2000.

År
Det år hvor dødsfaldet fandt sted.

Region
Personens bopælsregion på tidspunktet for dødsfaldet.

Kommune
Personens bopælskommune på tidspunktet for dødsfaldet.

Diagnosegruppering A- og B-liste
Dødsårsagsstatistikken er grupperet i to overordnede diagnosegrupperinger, en A- og en B-liste. Listerne er udarbejdet for at give et bedre overblik over data og nemmere tilgang til svar på ofte stillede spørgsmål.
B-listen er en "udfoldning" af A-listen - eventuelle undergrupper til grupperne i A-listen vil således kunne findes i B-listen. En oversigt over de anvendte intervaller i ICD-10-klassifikationen fremgår af fanen "Dødsårsager - Mappevisning".

Obduktion
Angiver om der har fundet en obduktion sted og i givet fald hvilken type; retslig eller hospital.

Dødssted
Angiver dødssted for afdøde i overordnede kategorier; sygehus eller hospice, bopælsadres-sen, kendt adresse eller sted uden kendt adresse. Dødsstedet er det sted, hvor døden er indtrådt. Var afdøde indbragt livløs til sygehus, men forsøgt genoplivet, er dødsstedet syge-huset, hvor genoplivningsforsøget fandt sted. Indtraf døden under transport til sygehus, er sygehuset ligeledes dødsstedet. For dødssted uden for sygehus præciseres det, hvorvidt der er tale om plejehjem, eget hjem eller andet. For dødssted på afdødes bopæl angives blot præcisering eget hjem eller plejehjem. Dødsstedet er angivet på dødsattesten af lægen der udfylder attesten.

Dødsmåned
Den pågældende måned, hvor dødsfaldet skete.

Forbehold ved fortolkning

Generelle opmærksomhedspunkter:
Hvis leverede bidrag skal anvendes til videre beregninger, skal dette tydeligt fremgå med sætningen "Kilde: Egne beregninger baseret på tal fra Sundhedsdatastyrelsen".

Grundet diskretionering er tal i denne opgørelse afrundet til nærmeste 5. Tal mellem 1-4 er angivet med tegn "< 5".

Metodeændring:
Data i denne opgørelse er modsat tidligere offentliggjorte tal i rapporter ikke opskrevet. Tallene kan derfor ikke sammenlignes med tidligere offentliggjorte tal.

Covid-19 dødsfald:

Som følge af COVID-19-epidimien er der i denne opgørelse tilføjet en ekstra A og B gruppering kaldet: "Covid-19 - Corona".

Denne årsagsgruppering bygger, i lighed med andre årsagsgrupperinger, på de af lægen indberettede dødsattester. De dødsfald som fremgår af denne kategori, er de dødsfald, hvor lægen jf. dødsattesten har registreret COVID-19, som den mest sandsynlige årsag (se Tilgrundliggende afsnit for yderligere forklaring).

Grundet ovenstående kan tallene opgjort i denne opgørelse ikke sammenlignes med tal offentliggjort af SSI. Dette skyldes at SSI definerer et Covid-19-relateret dødsfald som et dødsfald inden for 30 dage efter en positiv SARS-CoV-2 test. En nærmere analyse af forskellen mellem de to definitioner forventes offentliggjort af SSI en gang i 2022.

Datakilde

Dødsårsagsregisteret 2020.

Offentliggørelse

Opgørelsen offentliggøres årligt ultimo december.

Øvrige ord og begreber, der anvendes i opgørelserne

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du læse følgende om opgørelsen: Formålet (kort) Indhold og afgræsning Indikatorer Forbehold ved fortolkning Datakilde Offentliggørelse Øvrige ord og begreber, der anvendes i opgørelserne Formål (kort) Sundhedsdatastyrelsen offentliggør årligt data med oplysninger om alle dødsfald, der er registreret i Dødsårsagsregisteret. Formålet med udgivelsen er at stille tal for dødsårsager til rådighed for offentligheden.