# data[].attributes.body
Godt arbejdet
Kh Mikkel
lol
lol
lol

# data[].attributes.body
Det er karakteristisk for en novelle at den vil overraske os. Det kan f.eks. være en åben slutning. Ro - uro - ro er også normalt.

# data[].attributes.body
Novellen er en kort tekst og der sker kun én begivenhed og der er kun én følger.

# data[].attributes.body
Begivenhederne får altid en slags følger. Altså der kommer altid en konsekvens, eller noget godt ud af det.

# data[].attributes.body
Det kan både være en stor begivenhed alle lægger mærke til, eller bare en lille begivenhed som kun indblander få personer, eller måske kun hovedpersonen.

# data[].attributes.body
Begivenhed og følger er det samme som årsag og virkning, altså hvor der sker noget (en begivenhed) som så får nogle følger (konsekvenser). Begivenheden er det punkt i historien der er fokus på.

# data[].attributes.body
Et symbol kan være en genstand eller en figur som ofte betyder noget bestemt. F.eks. er et hjerte symbol på kærlighed. På den måde betyder de mere end hvis det f.eks. bare var en blyant.

Men symboler kan også være mindre tydelige. Det kan f.eks. være at hvis det var varmt og dejligt, beskriver det hvordan figurene der går i det varme vejr har det med hinanden.

# data[].attributes.body
En tolkningsnøgle kan være at der bliver fortalt en lille historie inde i selve hovedfortællingen. Den lille historie kan handle om noget helt andet end den store, men alligevel kan den hjælpe læseren til at forstå tekstens tema

# data[].attributes.body
Tolkningsnøgler er som en vej ind i fortællingen, som er med til at man kan finde tekstens tema.

# data[].attributes.body
I noveller er der tit folk som er sat sammen i par. Det er to personer der har fælles træk, men som også er forskellige. Det skaber dynamik i teksten.

# data[].attributes.body
Man kan finde ud af hvem en person er, ud fra dens aktioner. Men man kan også danne sig et billede ved at tænke over personens reaktioner, og hvorfor personen reagere sådan.

# data[].attributes.body
Statisk: hvis personen er den samme gennem hele fortællingen.
Dynamisk: hvis personen ændre sig hen af vejen.

# data[].attributes.body
Ydre: vi får kun af vide hvad hovedpersonen siger og gør.
Indre: vi får også indblik i hvordan hovedpersonen har det. (Tænker og føler)

# data[].attributes.body
Der er tit kun få personer. Når vi læser en historie eller novelle tænker vi på hvordan personerne har det og opfører sig. Vi undersøger hvem personerne er og hvorfor de er blevet sådan.

# data[].attributes.body
Når vi som læsere får indblik i miljøet i en tekst, kan vi danne os et billede af hvordan menneskerne i historien lever. F.eks. om de bor på en villavej, i en lejlighed, i byen, på landet osv.

# data[].attributes.body
Der er to forskellige slags tid. Nettotid og bruttotid. Nettotid er når der bliver angivet en præcis tid, altså der bliver fortalt direkte hvad der sker og hvornår. Bruttotid er så det omvendte. Det er når der er en slags forhistorie der har betydning for det der sker i teksten. Det er en handling der er sket inden de handlinger man læser om i historien. Forhistorien og historien udgør tilsammen selve novellen.

# data[].attributes.body
En 2. persons fortæller er når der bliver brugt "du". Den fortæller bliver oftest brugt i digte.

# data[].attributes.body
En alvidende fortæller er en fortæller hvor man hører om hvordan alle har det, mens en personbunden fortæller kun fortæller om hvordan en af personerne, for det meste hovedpersonen, har det.

# data[].attributes.body
3. persons fortæller betyder at det ikke er nogle fra historien der fortæller historien, men det er en stemme udefra som fortæller den. Altså i stedet for at der står "jeg", står der "han", "hun" osv.
Jeg-fortæller er så det omvendte og betyder at en af personerne i historien har synsvinklen, og historien bliver derfor fortalt ud fra hvad den ene person ser og oplever.