# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Johdanto

Oppimisvaikeuksien huomioon ottaminen sisällöntuotannossa ei tarkoita sisällön laadun heikentämistä, vaan päinvastoin se saattaa tehdä sisällöstä helpommin käytettävää ja hyödynnettävää. Helposti omaksuttavien ja selkeiden tekstien laatiminen ei välttämättä lisää tekstin kirjoittajan työmäärää. Tekstin rakenteen suunnitteluun käytetty aika saattaa jopa nopeuttaa varsinaista kirjoittamista ja valmiin tekstin läpikäymistä. Tekstien parempi luettavuus hyödyttää jokaista tekstin lukijaa. Lisäksi luettavuudeltaan hyvä teksti on vaivatonta ymmärtää ja saavuttaa kuunneltunakin.

Seuraavissa luvuissa esitellään ohjeita ja vinkkejä siihen, miten oppimisvaikeuksia voidaan huomioida opetukseen ja viestintään liittyvässä sisällöntuotannossa. Esitellyt käytänteet ovat suuntaa antavia. Materiaalin laatija voi kokemuksensa perusteella tilannekohtaisesti arvioida, mitkä ratkaisut sopivat parhaiten hänen materiaalinsa käyttäjille.

Tekstien laadinnassa huomioitavia seikkoja

Tekstin rakenteen selkeys ja jäsentäminen

Opetuksessa ja viestinnässä käytettävien tekstien tuotannossa on tarpeen huomioida tekstin selkeys ja yksiselitteisyys. Turhan pitkiä ja monimutkaisia lauseita ja lauserakenteita tulee välttää. Kun tekstissä esiteltävät asiat kiteytetään selkeiksi ja tiiviiksi lauseiksi, ne on helpompi ymmärtää ja omaksua. Lisäksi hyvän kielen käyttäminen lisää tekstin luettavuutta. Lainasanojen ja vain asiantuntijoiden ymmärtämien käsitteiden käyttämistä tulisi välttää.

Tekstin rakenteeseen tulee myös kiinnittää huomiota. Tekstin jäsentäminen selkeillä, sisältöä kuvaavilla otsikoilla ja väliotsikoilla auttaa hahmottamaan kokonaisuuden ja olennaiset asiat.

Tekstien kirjoittamisessa kannattaa hyödyntää tyylimäärittelyjä, joissa eri otsikkotasoille, leipätekstikappaleelle ja muille tarvittaville tekstirakenteille määritellään kiinteä tyyli. Tyylimäärittelyn avulla tekstistä tulee yhtenäinen ja tekstin ulkoasuun on helppo tehdä muutoksia. Lisätietoa tyylien käytöstä löytyy tekstinkäsittelyohjelmistojen käyttöoppaista.

Selkeiden kirjasinten käyttö

Tekstin luettavuutta parantaa selkeän kirjasimen käyttäminen riittävän isokokoisena. Yleisenä suosituksena on pistekoko 12. Viime aikoina on kehitetty kirjasimia, jotka on suunniteltu erityisesti lukihäiriöiden eri piirteitä huomioon ottaen. Yksi esimerkki tällaisesta kirjaisimesta on OpenDyslexic (ks. http://opendyslexic.org/). Yleisesti luettavuuden kannalta edullisimpia ovat kirjasimet

joiden kirjaimet ja merkit ovat selkeitä

joissa ei ole päätteitä (esim. Arial tai Verdana)

jotka erottuvat toisistaan hyvin.

Verkkotekstien lukemista helpottaa erityisesti se, että lukijalla on itsellään mahdollisuus valita itselleen sopiva kirjasin, kirjasimen väri ja koko sekä taustan väri.

Tekstin sisältöjen esittämisessä huomioitavaa

Kirjoitettaessa on pyrittävä ilmaisemaan asiat mahdollisimman ymmärrettävästi. Tutkimustuloksia esittelevissä teksteissä esiintyy usein lukuja, kaavoja ja lyhenteitä. Niitä tulisi käyttää harkiten. Tekstissä käytetyt lyhenteet tulee selittää lukijalle. Tekstin seassa olevat suuret luvut, desimaalit, osamäärät ja prosentit voivat olla osalle lukijoista vaikeita hahmottaa.

Käsiteltävästä asiasta voi tehdä helpommin ymmärrettävän erilaisia esitysmuotoja käyttämällä. Esimerkiksi taustatietoja tai aihetta syventäviä sisältöjä voi lisätä tekstiin erillisenä lisätietolaatikkona. Erilliset tietolaatikot auttavat ymmärtämään aihetta ja suhteuttamaan sen laajempiin aihekokonaisuuksiin. Tietolaatikkoon voi myös tiivistää tekstin olennaiset sisällöt. Tekstissä ilmaistun asian voi esittää kaavion tai kuvion muodossa.

Lukija saattaa perehtyä tekstiin erilaisia apuvälineitä käyttämällä. Osa tekstin hyödyntäjistä saattaa kuunnella verkossa olevan tekstin luettuna tai skannata paperilla olevan tekstin lukijalaitteella. Tekstin lukija saattaa myös muuttaa muotoilua ja ulkoasua itselleen sopivaksi. Nämä tekijät tuleekin ottaa huomioon tekstejä laadittaessa. Kirjoittajan kannattaa itsekin kokeilla, miltä valmis teksti kuulostaa luettuna.

Internetissä on saatavilla verkkomateriaalin arviointiin tarkoitettu työkalu, WeSQu ( http://matriisi.ee.tut.fi/wesqu/), joka on laadittu verkkopalvelujen kehittämistyön tueksi. WeSQu-työvälineen avulla voi arvioida sivustoa tai verkko-oppimateriaalia sen käytettävyyden, graafisen suunnittelun, saavutettavuuden, teknisen toteutuksen ja yhteisöllisten ominaisuuksien kannalta.

Tekstien laadinnassa tulisi huomioida seuraavat seikat. Ohjeita voi kuitenkin soveltaa tekstin kohderyhmän ja käyttötarkoituksen mukaan.

Kirjoita selkeää ja helposti ymmärrettävää tekstiä. Vältä pitkiä ja monimutkaisia lauserakenteita.

Älä käytä lainasanoja tai vaikeita termejä, jos niiden käyttäminen ei ole välttämätöntä. Selitä vieraiden sanojen merkitys.

Jäsennä teksti selkeillä otsikoilla ja väliotsikoilla. Tarkista, että otsikot kuvaavat sisältöä.

Käytä tekstissä selkeitä ja päätteettömiä kirjasimia, kuten Arialia ja Verdanaa, tai erityisesti lukivaikeuksia huomioon ottavia kirjasimia (OpenDyslexic-kirjasin http://opendyslexic.org/).

Verkkomateriaaleissa anna lukijalle mahdollisuus mukauttaa kirjasimen tyyppi, väri, koko ja taustaväri tarpeisiinsa sopiviksi.

Käytä lyhenteitä ja kaavoja harkiten ja selitä ne yleistajuisesti.

Isojen lukujen, desimaalien, osamäärien ja prosenttien liiallinen käyttäminen tekstissä saattaa vaikeuttaa tekstin lukemista ja asian ymmärtämistä. Pyri havainnollistamaan asiaa myös muilla keinoilla.

Hyödynnä materiaalin luettavuuden arviointiin kehitettyjä työkaluja omaa verkkomateriaalia laatiessasi. Esimerkiksi WeSQu-työvälineellä voit arvioida verkkosivusi tai -oppimateriaalisi.

Muista, että kaikki eivät perehdy kirjoittamaasi tekstiin lukemalla, vaan saattavat käyttää erilaisia apuvälineitä.

Kuvioiden ja kaavioiden käyttäminen

Tieteelliseen tekstiin ja tutkimusten esittelyyn liittyy usein kuvioita ja kaavioita. Parhaimmillaan ne helpottavat asian omaksumista ja ymmärtämistä, koska ne sisältävät paljon informaatiota numeraalisessa, geometrisessa, graafisessa tai tekstin muodossa. Kaavioita ja kuvioita ei tulisi kuitenkaan käyttää liikaa, ja niiden laadinnassa olisi syytä huomioida selkeys ja yksinkertaisuus. Kaavio tai kuvio tulisi otsikoida siten, että lukija ymmärtää jo pelkän otsikon perusteella, mitä kaaviossa esitetään.

Kaavion ulkoasussa kannattaa käyttää toisistaan selvästi erottuvia värejä. Värien erojen tulee erottua myös harmaasävyisenä. Se helpottaa kaavion käyttöä myös, jos lukija on värisokea.

Jos dokumenttiin sisällytetään useita toisiinsa liittyviä kaavioita, niissä käytetyt asteikot tulee esittää selvästi. Vertailua ja omaksumista helpottaa myös, jos vertailtavien kaavioiden mitta-asteikot ovat samanlaiset.

Kaavioon voi lisätä luettavuutta ja ymmärrettävyyttä lisääviä selitteitä. Tärkeiden tietojen löytämistä ja omaksumista helpottaa se, että kaavion olennaisimmat tiedot kuvataan myös tekstissä.

Kaavioiden laadinnassa olisi hyvä ottaa huomioon seuraavat seikat:

Kaavioilla ja kuvioilla voit tiivistää tekstissä käsitellyt asiat. Älä kuitenkaan käytä niitä liikaa.

Otsikoi kaaviot ja kuviot selvästi ja kuvaavasti.

Käytä kaavioissa ja kuvioissa toisistaan selvästi erottuvia värejä. Esitettyjen tietojen tulee erottua toisistaan myös harmaasävyisinä.

Esitä kaavioissa käytetyt asteikot selvästi ja käytä selitteitä kaavion tukena.

Tiivistä kaavion pääasiat myös tekstiin.

Esitysmateriaalien laadinnasta

Nykyiset ohjelmistot tarjoavat monipuolisia mahdollisuuksia esitysmateriaalien laadintaan. Kalvo- tai diatyyppiset sovellukset eivät ole enää ainoa mahdollisuus näyttävien esitysten luomiseen. Saatavilla on kaupallisia ja ilmaisia sovelluksia muun muassa käsitekarttojen ja moniulotteisten esitysten laatimiseen. Tarjolla olevat tehosteet ovat näyttäviä ja mielenkiintoisia, mutta kaikissa esityksissä tulisi huomioida, etteivät ymmärrettävyys ja luettavuus jää visuaalisten tehosteiden jalkoihin.

Visuaalisesti näyttävät siirtymät ja animaatiot piristävät esitystä. Animaatiot ovat parhaimmillaan erinomaisia havainnollistamaan ilmiöitä, kuten verenkiertoa. Animointien liiallinen käyttö saattaa kuitenkin vaikeuttaa esityksen seuraamista. Visuaalisia ja erityisesti animoituja tehosteita tulisi käyttää harkiten, mieluummin liian vähän kuin liikaa.

Selkeä esitysmateriaali tukee puhuttua esitystä

Esitysmateriaalissa vaatimus selkeydestä on erityisen merkityksellinen, koska esitysmateriaalin tehtävänä on tukea puhuttua sisältöä. Esityksessä ilmaistava informaatio tulee jäsentää selkeisiin ja tiiviisiin kokonaisuuksiin. Asia on kuvattava lyhyesti, olennaista informaatiota korostaen. Otsikkojen ja tekstien selkeä ja yhtenäinen rakenne koko esityksessä helpottaa esityksen seuraamista.

Kaikkea tekstiä ei tarvitse esittää kerralla, vaan sen voi tuoda esiin vaiheittain. Myös kuvioita ja kaavioita voi esittää osa kerrallaan, jos se helpottaa asian hahmottamista. Olennaisten osuuksien korostaminen on tärkeää.

Taustan ja tekstin välillä tulee olla riittävä kontrasti, jotta teksti erottuu selkeästi myös heikommilla projektoreilla ja av-laitteilla esitettynä. Huomiota tulee kiinnittää myös tekstin kokoon ja määrään. Esitysdiaa ei täytetä tekstillä, vaan tieto tiivistetään. Yleisesti hyväksi havaittu tekstin määrä on enintään seitsemän tekstiriviä yhdellä kalvolla. Kun tekstin määrä on kohtuullinen, myös tekstin koko on mahdollista pitää riittävän suurena (esimerkiksi pistekoko 32). Kirjasimena tulisi käyttää päätteettömiä kirjasimia (esim. Arial tai Verdana). Riittävän iso teksti ja dian selkeä rakenne tekevät myös diaesityksen tulosteista helppoja lukea.

Esitys yhtenäiseksi tyylejä käyttämällä

Esitysdiojen yhtenäiset taustat ja rakenteet helpottavat esityksen seuraamista. Esitysgrafiikkaohjelmistoissa on mahdollisuus laatia diaesitykselle yhtenäinen tyyli. Ominaisuutta kutsutaan Microsoft Powerpointissa "Dian perustyyliksi" (engl. Master slide). Perustyylissä määritellään esityksen kaikissa dioissa käytettävä yhtenäinen rakenne, kirjasimet, tekstien koko, dian tausta ja muut halutut määritykset.

Perustyylin määrittäminen vie jonkin verran aikaa, mutta se varmistaa diojen yhtenäisen ulkoasun ja rakenteen. Lisäksi perustyyli helpottaa ulkoasumuutosten tekemistä: muutos tarvitsee tehdä vain perustyyliin, josta se päivittyy jokaiseen diaan. Myös dioista tulostettaville tiivistelmille tai muistiinpanoille voi tehdä omat tyylimääritykset. Esitysgrafiikkaohjelmistoissa on usein valmiita tyylejä, joita voi hyödyntää. Lisätietoa tyylien käytöstä saa esitysgrafiikkaohjelmiston ohjeista.

Esitysdiojen ja -materiaalien laadinnassa tulisi ottaa huomioon seuraavat seikat:

Esitysdiat tukevat puhuttua esitystä. Käytä tukisanoja ja tiivistä olennaiset asiat.

Käytä selkeää kirjasinta (esim. Arial tai Verdana) riittävän isolla pistekoolla (32).

Esitä asia lyhyesti (enintään 7 riviä yhdessä diassa).

Käytä kuvaavia otsikoita.

Suunnittele diaesityksen rakenne loogisesti eteneväksi.

Hyödynnä visuaalisia tehosteita harkiten.

Huolehdi, että taustan ja tekstin välillä on riittävä kontrasti, jotta teksti erottuu hyvin.

Sommittele diaesityksen tekstit ja kuvitus siten, että ne erottuvat ympäristöstä.

Korosta olennaisia sisältöjä.

Käytä selkeää rakennetta ja hyödynnä rakenteen laatimisessa perustyyliä.

Opiskelijoiden oppimisvaikeuksien huomioiminen

Korkeakouluopiskelijoilla asiantuntijan toteamia oppimisvaikeuksia esiintyy noin 5 %:lla, joista suurimmalla osalla on lukivaikeus (Kunttu & Pesonen, 2010). Valtaosa opiskelijoista, joilla on lukivaikeus, eivät oman arvionsa mukaan ole saaneet tukea lukivaikeuteensa korkeakouluopintojen aikana (Kunttu & Pesonen, 2010). Syynä voi olla opetushenkilöstön tietämättömyys oppimisvaikeuksista ja siitä, miten ne tulisi ottaa huomioon opetuksessa ja opiskelussa.

Oppilaitosten henkilöstölle tulisi järjestää koulutusta yleisimpien oppimisvaikeuksien huomioon ottamisesta opetuksen suunnittelussa sekä tarvittavan yksilöllisen ohjauksen ja tuen tarjoamisessa. Ymmärrys oppimisvaikeuksien luonteesta ja vaikutuksista oppijalle itselleen ja oppimistilanteeseen helpottaa tuen tarjoamista

yksilöllisenä ohjauksena

opetustilanteiden järjestelyinä

tehtävien ja tenttien vaihtoehtoisina suoritustapoina

oppimisvaikeudet huomioon ottavan materiaalin laatimisena.

Tarkistuslista opetus- ja esitysmateriaalien laadintaan

Tekstit

Olen tarkistanut laatimani tekstin olevan selkeää ja helposti omaksuttavaa.

Käytän lyhyitä ja selkeitä lauseita.

Olen jäsentänyt tekstin sisältöä kuvaavilla otsikoilla ja väliotsikoilla.

En ole käyttänyt tekstissä liiallisesti lyhenteitä tai kaavoja ja käyttäessäni olen selittänyt niiden merkityksen.

En käytä lainasanoja tai vaikeita käsitteitä ilman niiden selityksiä.

Olen kirjoittanut tekstin päätteettömällä kirjasimella, kuten Arialilla tai Verdanalla, tai lukivaikeuksia huomioon ottavalla OpenDyslexic-kirjasimella.

Olen valinnut tekstin pistekooksi vähintään 12.

Verkkomateriaaleista varmistan, että lukijalla on mahdollisuus mukauttaa tekstin kokoa, väriä ja kirjasinta itselleen sopivaksi.

Olen arvioinut materiaalin luettavuuden sopivalla työkalulla kuten WeSQulla (http://matriisi.ee.tut.fi/wesqu/).

Kuviot, kaaviot ja kuvat

Käytän kaavioita, kuvia ja kuvioita tekstissä käsitellyn asian tiivistämiseksi.

Olen otsikoinut kaaviot, kuvat ja kuviot selvästi ja sisältöä kuvaavasti.

Hyödynnän kaavioissa ja kuvioissa selvästi toisistaan erottuvia värejä. Olen tarkistanut, että esitetyt tiedot erottuvat myös harmaasävyisinä.

Käytän kaavioissa selviä ja mahdollisuuksien mukaan yhteismitallisia asteikoita. Olen laatinut kaavioihin kuvaavat selitteet.

Mainitsen kaaviossa, kuviossa tai kuvassa esitettyjen tietojen pääasiat myös tekstissä.

Esitysmateriaali (kuten PowerPoint-esitysdiat)

Olen tiivistänyt esitysdioihin vain olennaiset asiat. Esitysdiat tukevat puhuttua esitystä.

Käytän selkeää, päätteetöntä kirjasinta (esim. Arialia tai Verdanaa) riittävän isolla pistekoolla (yli 32).

Huolehdin, että esitysdiojen tekstit erottuvat taustasta. Tarkistan, että tekstin ja taustan kontrasti on riittävä myös niillä laitteilla, joita käytän esitystilanteessa.

Esitän asiat dioissa lyhyesti (enintään 7 riviä yhdessä diassa).

Käytän sisältöä kuvaavia otsikoita.

Tarkistan, että diaesitys etenee loogisesti.

Hyödynnän visuaalisia tehosteita maltillisesti. En käytä samassa diaesityksessä useita erilaisia tehosteita.

Olen tarvittaessa esittänyt kuviot ja kaaviot vaiheittain ja korostan niistä olennaisia seikkoja.

Lisätietoa esteettömien materiaalien laadinnasta

Lähteet

Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimus 2012. Kunttu K. & Pesonen T. (2013). YTHS.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppimisvaikeuksien huomioon ottaminen sisällöntuotannossa ei tarkoita sisällön laadun heikentämistä, vaan päinvastoin se saattaa tehdä sisällöstä helpommin käytettävää ja hyödynnettävää. Helposti omaksuttavien ja selkeiden tekstien laatiminen ei välttämättä lisää tekstin kirjoittajan työmäärää. Tekstin rakenteen suunnitteluun käytetty aika saattaa jopa nopeuttaa varsinaista kirjoittamista ja valmiin tekstin läpikäymistä. Tekstien parempi luettavuus hyödyttää jokaista tekstin lukijaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Saavutettava tieto- ja viestintäympäristö -suositus - ESOK

# data[].attributes.attachment_link.description
Tieto- ja viestintäteknologiaa voidaan käyttää opiskelun saavutettavuuden ja esteettömyyden toteuttamiseksi tehokkaammin kuin tähän asti on käytetty. Saavutettava tieto- ja viestintäympäristö -suositus on vapaasti hyödynnettävissä korkeakoulujen saavutettavuuden lisäämiseksi. Soveltamista tarvitaan, sillä korkeakoulujen toimintakulttuurit, pedagogiset valinnat sekä tieto- ja viestintätekniset ratkaisut vaihtelevat. Koska laite- ja ohjelmistotarjonta muuttuu nopeasti, tieto- ja viestintäympäristön saavutettavuus on sisällytettävä korkeakoulun ohjeisiin ja osaamiseen tarpeen mukaan uudistettavaksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teksti ja kieli

Tekstin selkeys on yksi tärkeimmistä sisällön saavutettavuuden tekijöistä. Tässä on joitakin keskeisiä ohjeita tekstin selkeyden parantamiseksi kaikille, jotka kirjoittavat verkkotekstejä.

Kiinnitä huomiota tekstisi lukijaan ja sävyyn.

Mieti, kenelle ja millaiselle lukijalle tekstisi on ensisijaisesti suunnattu.

Kirjoita teksti näkökulmasta, joka avautuu lukijalle.

Mieti, onko tekstin sävy sen tavoitteen kannalta oikea.
Esimerkiksi esittelevä teksti on neutraali, blogiteksti voi olla rohkeasti kantaaottava.

Käytä selkeää ja helposti ymmärrettävää kieltä.

Suosi lyhyitä lauseita ja virkkeitä.

Suosi suoraa sanajärjestystä (tekijä - verbi - (tekemisen kohde).

Vältä lauseenvastikkeita ja monimutkaisia ilmauksia.
Esimerkiksi: "Sinun täytyy kirjautua sisään verkkopalveluun, jotta voit lainata kirjan."
mieluummin kuin "Lainataksesi kirjan sinun täytyy kirjautua sisään palveluun"

Käytä yleisiä, kaikille tuttuja sanoja.

Vältä erikoistermien käyttöä. Selitä vaikeat erikoissanat.

Vältä lyhenteiden käyttöä.

Käytä lauseotsikkoa, kun se on mahdollista.
Esimerkiksi: "Tekstin selkeyttä voi parantaa helposti" on lauseotsikko, kun "Tekstin selkeys" ei ole lauseotsikko.

Suosi verbi-ilmauksia, vältä "substantiivitautia".

Verbit helpottavat ymmärtämistä.

Esim. "Lautakunta päättää asiasta."
Ei näin: "Päätös asian osalta tehdään lautakunnassa."

Esim: "Koska sopiva vertailuryhmä puuttuu, hankkeen edullisuutta ei pystytä selvittämään luotettavasti."
Ei näin: "Sopivan vertailuryhmän puuttuminen estää hankkeen edullisuuden luotettavan selvittämisen."

Lisää substantiivitaudista ja sen välttämisestä Kotuksen blogissa: Substantiivitaudin oireita

Tarkista tekstin oikeinkirjoitus.

Tarkista tekstin sujuvuus lukemalla se ääneen.

Tervetuloa myös Facebook-ryhmään "Kirjoita selkeästi - ryhmä työelämän viestijöille", jossa on keskustelua, vinkkejä ja linkkejä selkeästä kirjoittamisesta.

Lisää tietoa selkeästä kirjoittamisesta löydät myös esimerkiksi Kotuksen virkakieliohjeista ja Celian blogikirjoituksesta Selkeä kieli on perusoikeus.

Muotoilu ja sisällön visuaalisuus

Muotoile teksti julkaisualustalla.

Jos tuot verkkosivulle tekstiä muualta, esim. Word-dokumentista, tee muotoilut - listat, otsikoiden merkitseminen, lihavoinnit yms. - vasta julkaisualustan sisällön editorissa. Liitä teksti julkaisualustan sisällön editoriin pelkkä teksti -muodossa.

Esimerkiksi Wordista voi siirtyä sivun lähdekoodiin pitkiä jaksoja metatietoja, jotka eivät välttämättä näy sivulla mutta jotka voivat sotkea ruudunlukuohjelman toimintaa.

Tee otsikoinnit aina tyylien avulla.

Älä tee otsikoita esimerkiksi lihavoimalla tekstiä.

Otsikkotyylin ja otsikkotason valinnan tapa riippuu julkaisualustasta. Otsikkotyylien määritykset eli se, miltä otsikko julkaistulla sivulla näyttää, ovat erillisessä tyylitiedostossa (CSS), jota esim. verkkograafikko tai sivuston tekninen pääkäyttäjä voi muokata.

Tekstin väri, koko ja fontti sekä linkkien väri määritellään aina tyylitiedoston kautta. Jos näissä on mielestäsi korjattavaa, ota yhteys sivuston pääkäyttäjään.

Voit lihavoida ja kursivoida tekstiä tarpeen mukaan. Käytä kuitenkin näitä tehokeinoja maltillisesti.
Muista, että kursiivia tekstiä on hankalampi lukea kuin tavallista tekstiä.

Käytä visualisointikeinoja sisältöjen selkeyttämiseen.

Käytä tarvittaessa väliotsikoita ja merkitse ne otsikoiksi kappaletyylien avulla. Muista otsikkotasojen hierarkia: yläotsikon alla on samaan aihekokonaisuuteen kuuluvia alaotsikoita.

Jäsentele tekstiä luetteloiksi. Luettelot tekevät verkkotekstistä helposti silmäiltävää.

Tasaa teksti vasempaan reunaan, jätä oikea reuna liehuksi.

Käytä kuvia ja infografiikkaa, jotka tukevat tekstin viestiä.

Käytä monipuolisesti visualisointikeinoja, mutta varmista, että niiden sisältämä informaatio on saatavissa myös tekstinä. Vältä informaation liian tiivistä kuvallista ilmaisua.

Selosta kuvat ja muu grafiikka näkövammaisille käyttäjille.

Kirjoita kuville vaihtoehtoinen kuvaus, ns. alt-teksti (alternative text). Se ei yleensä näy mitenkään sivulla, mutta näkövammainen ruudunlukuohjelman käyttäjä saa sen avulla tietoonsa kuvan sisällön ja informaation. Hyvä alt-teksti kuvailee lyhyesti mutta täsmällisesti kuvan sisällön. Kuvien alt-tekstitys on tärkeää myös hakukoneoptimoinnin näkökulmasta. Kuvausta ei tarvitse aloittaa sanoilla "Kuvassa on...".

Infografiikka on hyvä ja tehokas keino visualisoida tietoa. Saavutettavuuden näkökulmasta haasteena on infograafien sisältämä suuri tietomäärä. Aloita kuvausteksti sanalla infograafi ja kuvaile lyhyesti infograafin aihetta ja keskeistä sisältöä. Kerro myös, että infograafin sisältö avataan tarkemmin verkkosivun tekstissä. Vaihtoehtoiseen tekstiin ei voi laittaa linkkiä verkkosivulle.

Rajaa tiedon ja sisällön määrää ja jäsennä sitä.

Sijoita lukijan kannalta olennaisin tieto tekstin alkuun.

Rajaa sivun tietomäärä olennaiseen ja karsi kaikki ylimääräinen tieto.

Älä sijoita samaa tietoa useaan paikkaan, mutta pidä huolta siitä, että ohjaat lukijaa oikeaan kohtaan.

Mieti, tarvitseeko sisältöä jakaa alasivuiksi tai tarvitaanko sivun alkuun sivun sisäinen sisällysluettelo.

Ohjaa lukijaa liikkumaan sivustolla.

Pidä navigaatiorakenne niin selkeänä, että lukijan on helppo löytää tarvitsemansa tieto ja liikkua sivuilla.

Jaottele tekstiä otsikoiden alle.

Jos sivulla on paljon tekstiä ja otsikoita, tee sivun alkuun sivun sisäinen sisällysluettelo.

Jos jaat sisällön usealla alasivulle, huolehdi siitä, että jokaisella alasivulla on samantyylinen rakenne.

Käytä selkeitä linkkejä.

Linkitä muualle tai alasivulle vain perustellusta syystä.

Varmista, että linkki erottuu muusta tekstistä myös visuaalisesti.

Ilmaise selvästi, jos linkin kautta siirrytään pois sivustolta.
Jos linkki ohjaa sivuston ulkopuolelle, valitse linkin asetuksista, että kohde avautuu uuteen välilehteen. Riippuu julkaisualustasta, miten tämä tehdään.

Nimeä linkit siten, että lukija ymmärtää, mihin hän on siirtymässä.

Esimerkiksi näin: Osasta kirjastoja on mahdollista saada Celian äänikirjoja myös cd-levyillä. Lue lisää cd-levyjen lainaamisesta.

Pelkkä "Lue lisää" tai "Lisätietoja tästä" ovat huonoja linkkitekstejä.

Jos linkität esimerkiksi pdf- tai word-tiedostoon, ilmaise linkkitekstissä myös tiedostomuoto.
Älä linkitä pelkästä tiedostomuodon päätteestä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teksti ja kieli Tekstin selkeys on yksi tärkeimmistä sisällön saavutettavuuden tekijöistä. Tässä on joitakin keskeisiä ohjeita tekstin selkeyden parantamiseksi kaikille, jotka kirjoittavat verkkotekstejä. Kiinnitä huomiota tekstisi lukijaan ja sävyyn. Mieti, kenelle ja millaiselle lukijalle tekstisi on ensisijaisesti suunnattu. Kirjoita teksti näkökulmasta, joka avautuu lukijalle. Mieti, onko tekstin sävy sen tavoitteen kannalta oikea.

# data[].attributes.body
Yksi asia, josta olisin voinut eilen mainita on H5P-työkalut. (esim. videot, äänet, aukkotehtävät, monivalinnat, aikajanat) Interaktiiviset työkalut mahdollistavat välittömän palauteen.

Onko teillä kokemuksia niiden käytöstä?

# data[].attributes.body
Millaisin asetuksin Moodle kannattaa luoda, että se on käyttäjälle selkeä?

# data[].attributes.body
Minulla on ollut vaikeuksia postata (C+P) keskuteluja, jos olen tehnyt ne ensin wordille. Myös tekstejä täysin ilman muotoiluja. Enkä haluaisi ottaa riskiä kirjoittaa suoraan ja sitten se teksti katoaa, mikä on tapahtunut minulle.

# data[].attributes.headline
Olen tällä hetkellä koulutussuunnittelijana yrityksessämme ja tarkoitus olisi luoda helppokäyttöinen ja esteetön Moodle-pohja sekä yrityksen omille kouluttajille että myöhemmin asiakkaiden käyttöön. Siksi tulen kuuntelemaan...

# data[].attributes.subject
Olen tällä hetkellä koulutussuunnittelijana yrityksessämme ja tarkoitus olisi luoda helppokäyttöinen ja esteetön Moodle-pohja sekä yrityksen omille kouluttajille että myöhemmin asiakkaiden käyttöön. Siksi tulen kuuntelemaan...

# data[].attributes.body
http://globalaccessibilitynews.com/2017/11/01/digital-inclusion-should-become-a-priority-of-the-new-eu-disability-strategy/

# data[].attributes.body
Minä lähtisin yleisten esteettömyysohjeiden ohella siitä, että oppilaitoksessa luodaan yhteisiä pelisääntöjä, jotta jokaisen opettajan kurssi ei ole erilainen.
Matleena

# data[].attributes.headline
Miten rakentaa selkeä ja innostava Moodle-kurssi?

# data[].attributes.subject
Miten rakentaa selkeä ja innostava Moodle-kurssi?

# data[].attributes.headline
Miten Moodle toimisi mielestäsi esteettömämmin?

# data[].attributes.subject
Miten Moodle toimisi mielestäsi esteettömämmin?

# data[].attributes.attachment_link.title
Esteettömyyden huomiointi Moodlessa - MoodleDocs

# data[].attributes.attachment_link.description
Etusivu ► Opettajan opas ► Tutustu ► Esteettömyyden huomiointi Moodlessa

# data[].attributes.attachment_link.title
Liite 1) Some web-related eAccessibility challenges and solutions - ESOK

# data[].attributes.attachment_link.description
Esteettömyys korkeakoulujen verkkosivuilla ›Esteettömyysraportit › Liite 1) Some web-related eAccessibility challenges and solutions