# data[].attributes.body
1. Hvordan udtrykker bilagene hver i sær, deres holdninger til kolonipolitik

2. Analyser hvordan deres forskellige holdninger adskiller sig fra hinanden

3.i hvor høj grad har det 21 århundrede har bevæget sig hhv væk fra eller i mod Lenin, Joséph og Ferry's holdninger

# data[].attributes.body
1. Dårlig problemstilling, fordi vi kan ikke bruge bilagene til at svare på problemstillingen, og den har fokus på det forkerte.
2. Lyder fin
3. Den hænger ikke rigtig sammen med de andre problemstillinger, men ellers er den god.

# data[].attributes.body
2. Er den for danskfaglig/retorisk analyserende?
3. Lægger op til at være meget redegørende. Men godt at man indrager historiefaglige årsagsforklaringer.

# data[].attributes.body
1. På hvilke måder fremmede imperialismen den industrielle revolution i Europa?

2. Sammenlign tendenserne i bilag A, B og C

3. Hvordan kan kapitalismen siges at have
været en drivkraft for imperialismen?

# data[].attributes.body
1.
2. Hvordan argumenteres der for fordele og ulemper angående imperialismen i kilde A, B og C?
3. Hvad er motiverne for koloniseringen? Diskuter eventuelle årsagsforklaringer.

# data[].attributes.body
Imperialisme

# data[].attributes.body
1. Hvordan blev vikingerne beskrevet af deres ofre/omverden, og hvor realistisk er dette billede?
Fjender og fremmede blev dræbt, voldtaget, ofret til guderne eller gjort til slaver. Ifølge en arabisk kilde, så havde de seksuel omgang med deres kvindelige slaver hvorefter de solgte dem. Slaverne var genstande og ikke mennesker.
Det virker ret overdrevet, da det får vikingerne til at fremstå værre end de måske i virkeligheden var, for at tegne et billede af at vikingerne var skræmmende, og at man skulle frygte dem.
2. Hvorfor var det muligt for vikingerne at tage på togter med så høj succes?
Det var muligt fordi de havde udviklede skibstyper og søfartsfærdigheder, men også fordi de vesteuropæiske byer ikke var klar på angreb fra søsiden. Vikingerne var svære at forsvare sig imod, fordi de dukkede pludseligt op, hvor de kunne nå at plyndre og forsvinde.
Men de fik også succes pga. de indre magtkampe i England og i Frankerrriget svækkede deres mulighed for en effektiv modreaktion mod vikingerne.
3. Diskuter vikingetidens betydning for det danske folk og samfund i dag.
Det er en del af vores identitet og landets fortid/historie, men i vores dagligdag har det ikke rigtig nogen betydning.

# data[].attributes.body
1. God taktik --> kom fra vandet som ikke var noget man regnede med --> overraskelses momenter (folk regnede ikke med dem) --> Vikingerne havde nemt ved at komme rundt grundet deres flåde, skibene var bygget til at komme rundt på floder og havet. --> God taktik. --> England + Frankring var i krig og gav derfor gode muligheder for vikingerne at erobre nyt land/tilegne sig.
2.
Det kristne folk --> dåben for Danmark --> Skaber fællesskab.
3
Efter 1800 tallet fandt danskerne igen vikingerne frem og gjorde sig stolte heraf.

# data[].attributes.body
- Teknologiske udviklinger med vikingeskibe gjorde det muligt at foretage togter og angribe uden varsel. Andre landes indbyrdes konflikter spillede også en rolle.
- Ifølge sagaer og sagn kan man udlede, at: Slaver havde ingen rettigheder. Krigere havde mulighed for at komme til Odins bolig efter døden, derfor var krigere tapre og højt stillet. Kvinder var underordnet, men havde også styrke og en forholdsvis høj plads i samfundet.
- Enten ser man dem som rollemodeller for den danske krigsstyrke og -mentalitet. Eller også ser man dem som de barbarer, der også bliver beskrevet i ofrenes kilder.

# data[].attributes.body
1. Mod vest: Britiske øer, Grønland, Færøerne, Island, Europas vest kyst (hel ned til Italien!), med floder ind i Tyskland og Frankrig
Mod øst: Baltiske lande, med floder ind i Rusland, ned gennem Sortehavet og helt ned til Constantinople og måske Bagdad

2. (slet 'skibsteknologi')
Togter: teknologisk (hurtige skibe), politisk (stridigheder i landende: 'ofrene' var ikke klar på angreb), religiøs (mentalitet og moral). Handel: teknologisk (langrejsende skibe), politisk (afpresning)

3. (kultur: minimalt. Er nok mere påvirket af kristendommen.)
Identitet:

# data[].attributes.body
1. Mentalitet, skibsteknologi, snuhed, religion (problemstillingen er diskuterende)

2. (Mangler kilder for at blive analyserende), Nationalromantik (I Danmark er jeg født) og (Der er et yndigt land), malerier og skolebøger. Efter tabet af Norge samt Napoleonskrigene ville Danmark genopstå med en større nationalitet.

3. Ny problemstilling:

# data[].attributes.body
1.
- ny teknologi/togter
- barbariske indstilling/moralsk frakobling, dvs. svære at forsvare sig imod.
- De kunne dukke hurtigt op, plyndre og hurtigt forsvinde igen. De kunne samtidigt operere på både dybt og lavt vand.
- De vesteuropæiske byer, bebyggelser og samfund var ikke forberedte på angreb fra søsiden.

Indre magtkampe i England og i Frankerriget svækkede deres muligheder for en god modreaktion.

2.
- De egenskaber, som var ideelle i disse historier, var de, som enhver vikingetogtleder ønskede for sit mandskab - og disse sagn blev fortalt undervejs, hvilket har opildnet vikingerne til deres opgaver. Historierne har ligeledes været med i opdragelsen.
3.
- fra datidens europæere var de barbarerer og nogen som man ikke var stolte af
- i dag ser man det som magt og en storhedstid - man ser ikke på at de var barberer, man så dem som stærke helte

# data[].attributes.body
1. Redegør for vikingernes udbredelse i verden?

2. Hvilke årsager står til grund for vikingernes succes angående togter, handel og skibsteknologi?

3. I hvor høj grad har vikingetiden påvirket den danske kultur og identitet?

# data[].attributes.body
1: Hvordan blev vikingerne beskrevet af deres ofre/omverden, og hvor realistisk er dette billede?

2: Hvorfor var det muligt for vikingerne at tage på togter med så høj succes?

3: Diskuter vikingetidens betydning for det danske folk og samfund i dag.

# data[].attributes.body
- Hvad var grundene til vikingernes succes?
- Hvilket menneskesyn havde vikingerne?
- Hvordan opfatter vi vikingerne i dagens Danmark?

# data[].attributes.body
Redegør for hvorfor vikingerne havde så stor succes med erobringer/belejringer og plyndringerne?

Analysere hvorfor vikingerne fik så meget opmærksomhed i 1800-tallet?

Vurder hvordan vikingerne kunne få så meget rædsel ude i verden?

# data[].attributes.body
Hvilke faktorer spillede ind i vikingernes store succes og indflydelse i Europa i vikingetiden?

Hvad kan nordiske/europæiske  sagnhistorier fortælle om vikingernes forestillingsverden og mentalitet?

I hvor høj grad kan man sige, at vikingerne enten har været barbarer eller rollemodeller?

# data[].attributes.body
- Redegør for vikingernes udbredelse i verden og hvordan deres taktik havde en effekt på denne udbredelse.
- I hvor høj grad har Jellingestenen haft betydning for den danske historie.
- Vurdér hvilken effekt vikingetiden har haft på eftertidens forståelse af Danmark.

# data[].attributes.body
Gå sammen 2-3 personer og lav ud fra jeres "hjemmelavede" problemstillinger 3 nye/forbedrede problemstillinger. derefter bytter I med en anden gruppe og prøver at svare på dem

# data[].attributes.body
Hvordan kan det bruges som kilde til vikingetiden?

# data[].attributes.body
Hvordan kan det bruges som kilde til vikingetiden?

# data[].attributes.body
Hvordan er de en kilde til vikingetiden?

# data[].attributes.body
1. Hvad var folks holding til kristendommen i middelalderen?

2. Hvilken indflydelse har religionen på samfundet?

# data[].attributes.body
Gør rede for kirkens magt i middelalderen.

Diskuter hvilken effekt ændringerne i Kristendommen fik på de sociale lag i Danmark.

# data[].attributes.body
Hvordan skete religionsskiftet til kristendommen?

Hvilke årsagsforklaringer er der på, at kristendommen fandt indpas i Danmark?

Diskutér kristendommens effekt på samfundet, med fokus på de sociale roller samt kønsrollerne

# data[].attributes.body
1. Hvordan påvirkede religionen samfundet i middelalderen - både nationalt og internationalt?

2. Hvorfor bliver kristendomen så dominerende i Europas middelalder?

# data[].attributes.body
1. Hvorfor får kirken så meget magt i middelalderen?
2. Hvordan kan det være, at perioden ikke er præget af flere forandringer?

# data[].attributes.attachment_link.title
Prøv at finde årsagsforklaringer til udviklingen i middelalderen

# data[].attributes.attachment_link.title
Kilder til dansk middelalder - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kilderne til dansk middelalderhistorie er det grundlag, som al historieskrivning om dansk middelalder må bygge på. Materialet består af et begrænset antal skriftlige kilder og et stort antal arkæologiske, arkitektoniske og kunstneriske efterladenskaber samt af genstande og beretninger fra befolkningens hverdagsliv. Dertil kommer litterære kilder som sagaer, folkeviser og samtidige, historiske beretninger.

# data[].attributes.body
Grænser blev flyttet

Nye både søveje og kontinenter blev fundet og eller opdaget

Voksende handel samt økonomisk vækst (Norditalien, Nederlandene, England samt andre vigtige handelscentre)

Renæssancen (genfødslen) det der blev genfødt var antikken

Der blev stillet spørgsmålstegn ved det bibelske og græske verdensbillede (fokus på astronomi, men forsigtigt)

Ny opfindelse muliggjorde masseproduktionen af bøger og ikke religionsfokuseret læsestof

Religiøs uro

# data[].attributes.body
- renæssancen, centralperspektiv, mennesket og naturgiven virkelighed i centrum
- opdagelsesrejsende
- verdensrum (Tycho brahe i DK)
- Bogtrykkerkunsten og udbredelse af oplysning
- Religiøs uro, lutheransk oprør

# data[].attributes.body
1. økonomisk vækst og voksende handel
2. Renæssancen
3. Ny form for kunst, man begyndte at gengive den menneskelige anatomi naturligt.
4. Mennesket kom i centrum (i kunsten)
5. Der blev udgivet bøger der satte spørgsmålstegn ved middelalderen og de tilhørende forestillinger.
6. Søfolk og astronomer gjorde overvejelser om den fremmede verden.
7. Udbredt kritik af paverne, en religiøs uro voksede lige så stille i 1400-tallet.
8. Martin Luther kritiserede aflade, og mente ikke at mennesker kunne betale sig til det.

# data[].attributes.body
Økonomisk vækst

Voksende handel

Muligt at masseproducere bøger - flere kunne læse

Reformationen

Kolonisering

Verdensbilledet ændres - tvivl omkring kirken opstår/religiøs uro

Renæssancen - tilbage til antikken

Søvejen til Indien

# data[].attributes.body
Ydre grænser blev rykket
Ændring i verdensbilledet
Europæisk ekspansion
Ændringer indadtil
Verden blev delt
Genfødsel af renæssancen
Opgør med traditioner
Bogtrykkerkunst
Utilfredshed med kirken og paverne
Voksende uroligheder
Religionskrig

# data[].attributes.body
Udbredelse af territorie
Udforskning (kolonisering)
Renæssance
Naturvidenskab (Jorden ikke længere universets centrum)
Samfund (individet i fokus)
Religionen mister sit greb (M. Luther)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kongemagten - fra Jellingesten til enevælde, 800-1849

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad var en kongelig håndfæstning, hvem regerede først, Niels eller Christoffer 2., og hvad kaldtes enevældens 'grundlov' fra 1660-61? Det er bare et par af de spørgsmål, du kan teste dig selv med i vores quiz om den danske kongemagt.

# data[].attributes.body
Lav i grupper 2-3 problem stillinger ud fra artiklen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette tema giver et rids over, hvordan kongemagten udviklede sig fra vikingetiden over middelalderen til enevælden, hvilket vil sige fra ca. år 800 frem til enevældens afslutning i år 1849. Der er fokus på kongernes skriftlige løfter i form af håndfæstninger, reformationen fra år 1534 til 1536 og enevælden fra år 1660 til 1849 og på, hvordan adelen mistede en stor del af sine privilegier og magt.

I menuen til højre findes en samling af periodeafsnit, artikler og kilder, der belyser kongemagtens udvikling i Danmark.

Danmark eller det danske rige har over 1.000 år på bagen. Et tidligt vidnesbyrd om et dansk rige er den lille Jellingsten, der er fra ca. 950 og rejst af Gorm den Gamle til minde om hans hustru Thyra. Hun betegnes på runestenen som Danmarks bot, der almindeligvis oversættes til 'Danmarks pryd'. Det var første gang, at navnet Danmark blev nævnt i Norden. På den store Jellingsten (ca. 960-985), der ofte kaldes Danmarks dåbsattest, fremgår det af runerne, at Gorm den Gamles søn Harald Blåtand skulle have omvendt danerne til kristendommen. Derudover fortæller runerne på den store Jellingsten, at Harald Blåtand opfattede sig selv som danernes konge, og at han havde erobret Danmark og Norge. Men det er dog uklart, hvad der menes hermed.

Vikingetiden

Før og i løbet af vikingetiden er kongemagtens og rigets status ukendt. Meget tyder dog på, at det danske rige i perioder var forenet under én konge, mens det i andre var politisk fragmenteret. Fra vikingetiden, der strakte sig ca. fra 800 til 1050, findes der kun få skriftlige kilder, men indskrifter på runesten som Jellingstenene, arkæologiske fund og udenlandske kilder giver et billede af tiden.

Der var tale om et samfund, hvor nogle få storbønder var de mest indflydelsesrige. Men vikingetidens organiserede erobringstogter kunne ikke have fundet sted uden en betydelig centralmagt. Kongens rolle er ganske vist blevet diskuteret af forskere, men levnene fra Harald Blåtands mange bygningsværker peger på en stærk kongemagt. Kongen var samtidig militær og politisk leder, når det kom til konflikter med udlændinge og udenlandske herskere. Efter kristendommens indførelse havde kongen også indflydelse på kirken, men han var meget afhængig af et godt samarbejde med de indflydelsesrige stormænd. Modsat var kirken med til at legitimere kongens magt, ligesom stormændenes støtte var en forudsætning for hans fastholdelse af magten.

Kirke- og kongemagt fra ca. 1050 til 1340

Perioden var præget af indre og ydre stridigheder, herunder korstog og slægtsfejder. Men samtidig blev samfundet også mere organiseret, da kongemagten og kirken fik stadig mere magt, f.eks. over lovgivning og retshåndhævelse. Landet blev ca. 1060 inddelt i bispedømmer, og i 1103-04 blev et dansk ærkebispesæde oprettet i Lund. Ofte foregik den udvikling i et tæt samarbejde mellem kirke- og kongemagt. Der blev desuden indført en fast skat til kirken kaldet tiende, der indebar, at en tiendedel (10 %) af al produktion skulle gå til kirken. På den måde sikrede kongen sig på den ene side kirkens opbakning til at udbygge magten og på den anden side hjælp fra gejstlige, som kunne læse og skrive, administrere og kendte til lov og ret både i Danmark og udlandet. Endelig fik kongemagten monopol på at udstede mønter, men ofte delte kongen dette monopol med kirken, og med tiden blev udenlandske mønter, der hidtil var blevet anvendt i stor stil i Danmark, udelukket fra den danske økonomi. Møntmonopolet sikrede kongemagten en væsentlig indtægtskilde.

Ca. år 1200 var der efterhånden sket så mange ændringer i retssystemet, at kongemagten og kirken fandt tiden moden til at samle og nedskrive nogle af de gældende retsregler. De var inspirerede af udviklingen i Europa. Konsekvensen blev landskabslovene, der gjaldt for de forskellige 'lande', det danske rige var inddelt i. Hvert land havde sit landsting: Lund (Skåne, Halland og Blekinge), Ringsted (Sjælland og øer) og Viborg (Jylland og Fyn). Den yngste og mest omfattende af lovene var Jyske Lov fra 1241, som Valdemar Sejr stod bag. Jyske Lov blev vedtaget i Vordingborg, og den var formentlig tænkt som en decideret rigslov, men projektet kunne ikke gennemføres, da kong Valdemar døde få måneder efter mødet. Derfor kom loven kun til at gælde i Jylland og på Fyn. Med Jyske Lov var der for første gang i Danmark tale om en lov i form af aftaler mellem konge og landet. Det blev et gældende princip fremover.

Med landskabslovene blev kongens magt mere formaliseret, selv om han fremdeles var afhængig af adelen - de tidligere stormænd. Centralmagtens eller kongens rolle som hovedansvarlig for retshåndhævelsen blev slået fast, og der stod skrevet, at kongen skulle lovgive og styre landet, som paven styrede kirken. Derved blev der en opdeling af magten mellem kongen som verdslig og kirken/paven som åndelig leder. Landskabslovene kom - med ændringer og tilføjelser - til at gælde helt frem til 1683.

Håndfæstninger

Håndfæstning betyder løfte, og begrebet bruges om de skriftlige løfter, som langt de fleste konger i perioden 1320-1648 måtte give for at blive valgt. På den måde var der ofte tale om en indskrænkning af kongens magt, ligesom kongens og stændernes (hhv. kirken, adelen, bønderne og borgerne i byerne) privilegier blev præciseret i håndfæstningerne.

Bærende var det, at kongen var bundet af loven, men der var også konkrete bestemmelser, når der havde været konflikter mellem konge og stormænd. Den første håndfæstning fra 1282 kom således efter en periode, hvor kong Erik Klipping havde haft konflikter med de mest betydningsfulde herremænd.

De fire første håndfæstninger blev vedtaget efter forhandlinger med danehoffet. Danehoffet var en samling af "rigets bedste mænd", og det blev indført i forbindelse med Erik Klippings håndfæstning og fungerede indtil 1400-tallet. Med danehoffet vedtog hoffet/herremændene privilegier og breve sammen med kongen.

Rigsrådet opstod som permanent institution, og det udviklede sig med tiden til sammen med kongen at sidde på magten i landet. Rådet bestod af op til 40 mænd af landets fornemste adel og fra kirken. Det var kongen, der udnævnte rigsrådet, men rigsrådet kunne som nævnt begrænse kongens magt med en håndfæstning. Eksempelvis blev øgede privilegier for godsejere en del af mange håndfæstninger. Håndfæstningerne begrænsede således kongens evne til at opkræve skatter. Men de stærke modsætninger mellem landets interesser, som kongen varetog, og adelens egne økonomiske interesser gav af og til store konflikter.

Reformationen

Efter borgerkrigen Grevens Fejde, der varede fra 1534 til 1536, samlede Christian 3. stænderne til et møde i København. Han ville af med nogle af de mest indflydelsesrige biskopper, som prægede rigsrådet og i øvrigt havde store jordbesiddelser.

Christian 3. var lutheraner, og i 1536 gennemførte han reformationen ved Recessen (loven) af 30. oktober. Dermed brød Danmark med den katolske kirke, og reformationen markerede således overgangen fra den katolske til den protestantiske statsreligion. Med recessen lykkedes det kongemagten at skille sig af med en stærk modstander, ligesom det blev indført, at den nye konge skulle vælges i den levende konges regeringstid. Hermed slap man for, at rigsrådet ikke ville vælge en konge, sådan som det havde været tilfældet før Grevens Fejde, hvor rigsrådet tøvede med at udpege en konge med luthersk baggrund.

Kirken blev således underlagt kongen, og store besiddelser blev beslaglagt. Det styrkede kongens magt, da kongemagten i vid udstrækning stadig finansierede sig selv gennem krongodset.

Enevælde

I 1660 blev der indkaldt til stænderforsamling. Danmark havde siden 1468 afholdt stændermøder, idet landet groft sagt var inddelt i tre stænder (adel, gejstlighed og borgerstanden). En fjerde stand var bønderne, der dog ikke havde politisk indflydelse. Kongen, adel og borgere skulle sammen beslutte, hvordan man skulle genrejse landet efter nederlag til Sverige i krigen i årene 1657-60. Mødet afslørede hurtigt, at kongen, de gejstlige og borgerne mente, at adelen ikke længere skulle have skattefrihed.

Den 10. oktober 1660 lukkede kongen portene til København og tvang adelen til at være med til at finansiere landets genopbygning oven på krigen. Samtidig skulle adelen acceptere et arvekongedømme, for nok var magten gået i arv fra far til den førstefødte søn, men siden 1282 havde kongen som nævnt skullet leve med håndfæstninger og dermed indskrænket magt. Reelt blev rigsrådets magt brudt, da arvekongefølgen blev indført og håndfæstningerne bortfaldt.

Med afskaffelsen af rigsrådets reelle magt blev adelen frataget en stor del af sin politiske indflydelse, og i 1665 blev enevælden bekræftet med Kongeloven, der var forfatningsloven for den danske enevælde. Kongen kunne nu regere med enevældig magt, og Kongeloven markerede således afslutningen på 700 års magtkamp mellem kirke, adel og konge. I 1849 blev Kongeloven afløst af Grundloven, mens arvereglerne bestod, indtil tronfølgeloven blev ændret i 1953. Med Grundloven blev det enevældige styre på sigt afløst af demokrati.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kongemagten - fra Jellingsten til enevælde, 800-1849

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette tema giver et rids over, hvordan kongemagten udviklede sig fra vikingetiden over middelalderen til enevælden, hvilket vil sige fra ca. år 800 frem til enevældens afslutning i år 1849. Der er fokus på kongernes skriftlige løfter i form af håndfæstninger, reformationen fra år 1534 til 1536 og enevælden fra år 1660 til 1849 og på, hvordan adelen mistede en stor del af sine privilegier og magt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Industrialisering og urbanisering - Kühle s. 127-128, 145-149 

# data[].attributes.body
Redegør for industrialiseringen og urbaniseringen i 1800-tallet?

Hvilke forhold fik befolkning til landdistrikterne?

Vurder hvilken påvirkning Storbritanniens industrielle revolution havde for Danmark?

# data[].attributes.body
Redegør for udviklingen indenfor transport, landbrug og handel i Danmark i perioden 1776-1914.

Hvordan påvirkede forandringerne de forskellige sociale klasser i Danmark?

I hvor høj grad passer udtrykket "hvad udad tabes, skal indad vindes" på det danske samfund i 1800-tallet.

# data[].attributes.body
1. Hvilken betydning havde den industrielle revolution i Storbritannien for Danmark?
2. Hvorfor steg befolkningstallet i Danmark?
3. I hvor høj grad skabte den industrielle revolution fremgang i Danmark?

# data[].attributes.body
Hvilke forandringer sker der ude i verden i perioden 1776-1914?

Hvorledes havde disse forandringer indvirkning på, hvad sker der i Danmark i 1800-tallet?

Vurdér, hvad der skabte grundlaget for det store europæiske opbrud, som også havde stor indvirkning på Danmark.

# data[].attributes.body
Hvilke årsagsforklaringer findes der på byudviklingen og den økonomsike vækst i den sidste halvdel af 1800-tallet?

Hvordan kom frigørelsen af det økonomiske liv (liberalisme) til at påvirke det danske samfund?

I hvor høj grad var næringsloven den afgørende faktor for den økonomiske vækst under byudviklingen?

# data[].attributes.body
1. Se spørgsmål 1, 2 og 3.

2. Dødsstraf, udvisning, livsvarigt fængsel osv., regeringen gjorde dette for at ndgå revolution

# data[].attributes.body
1. De var sure på England fordi at England bombede København og tog den danske flåde.
2. Fordi det kunne true deres position og deres magt. Befolkningen skulle holdes nede, da kongen var bange for at befolkningen vil kunne vælte enevælden.

# data[].attributes.body
1. De blev beskyldt for de økonomiske og sociale vilkår under den dybe økonomiske efterkrise grundet stereotyper om, at jøder er grådige og finansspekulationer.

2. Det inspirerede både de højere og lavere samfundslag til lignende oprør, hvilket udmundede sig i landforvisning af politiske digtere som Heiberg og Malthe Conrad Bruun, fordi de danske magthavere frygtede samme skæbne som Ludvig d. XVI (halshugget 1793) Man kunne dog ikke holde styr på befolkningen, og der opstod blandt andet strejker blandt tømmersvende. Dommen af strejkerne førte i sidste ende til at straffene blev ophævet og en kommission undersøgte svendenes vilkår. Regeringen forsøgte at holde styr på befolkningen ved hjælp af 'skræmmeeksempler' som JJ Dampes hårde straf.

# data[].attributes.body
1.

# data[].attributes.body
Hvilke konsekvenser havde Den Franske Revolution og Napoleonskrigene for Danmark?

Hvilke overgreb kunne det danske enevældige styre udsætte befolkningen for, hvis de modsatte sig det, og vurdér hvilke grunde der var til, at magthaverne gjorde dette?

# data[].attributes.body
1. Hvilke årsagsforklaringer ligger til grund for brugen af jøder som syndebukke i Danmark omkring 1819-1820? Benyt evt. kilder.

2. Redegør for den franske revolution og dens påvirkning på det danske folk, og hvordan regeringen håndterede det.

# data[].attributes.body
Hvordan kritiserede modstandere af enevælden styret?

I hvor høj grad kæmpede styret mod en politisk revolution under det opinionsstyrede enevælde?

# data[].attributes.body
1. På hvilke punkter blev enevælden kritiseret?
2. Hvilke konsekvenser gav statsbankerotten i Danmark?

# data[].attributes.body
1. Hvad gjorde at Danmark valgte Napoleons side i Napoleonskrigene?
2. Hvorfor var magthaverne så meget imod, at nogle kritiserede enevælden?

# data[].attributes.body
- Kunne Danmark have beholdt Norge, og samtidig være tabere af krigen?
- Hvordan kom Opinionsstyret enevælde frem i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.title
Den franske revolution og Napoleonskrigenes påvirkning på Danmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I september 1807 overfaldt Storbritannien København og udsatte byen for et bombardement af usete dimensioner. En regn af bomber og brandraketter haglede i flere nætter ned over byen og spredte skræk og rædsel blandt byens indbyggere. Københavns omegn gik heller ikke ram forbi. I dagene inden havde Wellingtons tropper stillet sig i position omkring byen. De havde hovedkvarter ved Frederiksberg Slot på Valby bakke, og havde opslået stillinger flere steder i byens forstæder. Også omkring Assistens Kirkegård faldt der bomber. Og her søgte en britisk soldat ly for regn og kugler i familien Gandils natsorte mausolæum.

# data[].attributes.attachment_link.title
Københavns Bombardement 1807 - Kulturcentret Assistens

# data[].attributes.attachment_link.description
I september 1807 overfaldt Storbritannien København og udsatte byen for et bombardement af usete dimensioner. En regn af bomber og brandraketter haglede i flere nætter ned over byen og spredte skræk og rædsel blandt byens indbyggere. Københavns omegn gik heller ikke ram forbi. I dagene inden havde Wellingtons tropper stillet sig i position omkring byen.

# data[].attributes.body
Hvad kendetegnede Danmark som stat i 1800-tallet?

Hvordan påvirkede tabene efter slaget i år 1864 den danske nationalstat?

Vurdér hvordan den danske stat og vores nationalfølelse har udviklet sig hen imod i dag.

# data[].attributes.body
Hvorfor opstod nationalitetskonflikten mellem Slesvig-Holsten og resten af nationen?

Med hvilken mentalitet gik danskerne ind i slaget ved Dybbøl?

I hvor høj grad påvirkede krigens udfald i 1864 danskernes nationale identitet/selvværd?

# data[].attributes.body
Redegør for udviklingen fra undersåtter til nationalister i Danmark?

Hvordan blev nationalfølelsen ændret før og efter 1864?

# data[].attributes.body
1. Hvilken udvikling har den dansk-nationale identitets opfattelse haft fra vikingetiden til og med 1848?

2.Hvordan blev nationalidentiteten opfattet henholdsvis før og efter Slesvig-Holsten. Tag udgangspunkt i kilder fra før og efter tidsperioden 1848-1864.

3. I hvor høj grad medvirkede Slesvig-Holsten krigene til en ændring af national identitet?

# data[].attributes.body
Spg. 1-3

# data[].attributes.body
Problemstillinger:
1. Hvad skyldtes den danske national følelse i vikingetiden?

2. Hvordan blev den nationale identitet opfattet/ændret gennem 1864?

3. Hvorfor blev den danske national identitet forstærket efter traumaet i 1864?

# data[].attributes.body
Problemstillinger:

1. Redegør for udviklingen i Nationalstaten og Helstaten i perioden 1848-1864.
2. Undersøg årsagerne til hvorfor Danmark afviste det engelske forslag om at dele Slesvig under krigen i 1864.
3. Diskuter udviklingen i den danske nationalfølelse

# data[].attributes.body
1.      Forklar forandringerne i opfattelsen af national identitet fra vikingetiden og frem

2.      Forklar ud fra kortet over Danmark hvordan situation forandres i løbet af 1800 tallet

3.      Forklar begreberne: Kongerige, Nationalstat og Helstat

4.      Lav 3 problemstillinger til afsnittet, inddrag vores 1864 forløb i udarbejdelsen af problemstillingerne.

5.      Placer svarerne på padleten sp. 1-3 i et Word dok og de 3 problemstillinger i et opslag

# data[].attributes.body
Vilhelm Rosenstands maleri: Episode af ottende brigades modangreb ved Dybbøl 18. april 1864 malet i 1894.

# data[].attributes.headline
5. Danmark i 1800-tallet: National identitet s 176-183

# data[].attributes.subject
5. Danmark i 1800-tallet: National identitet s 176-183

# data[].attributes.body
Hvilke konsekvenser for Danmark, havde udvandringen til USA

# data[].attributes.body
Problemstillinger: Lav problemstillinger ud fra hele afsnittet/lektie

Hvad var grunden til, at danskere emigrerede til USA i år 1850-1914?

Hvorledes ændrede Danmark sig efter at flere danskere forlod landet?

I hvor høj grad var emigrationen til USA i år 1850-1914 en fordel for Danmark?