# data[].attributes.body
Mistä demokratia muodostuu?

Demokratia perustuu siihen, että haluamme rakentaa yhdessä toimivaa yhteiskuntaa. Demokratian rakentaminen edellyttää vuorovaikutusta ja dialogia toistemme kanssa. vuorovaikutus ja dialogi ei tarkoita yhden oikean näkökulman löytämistä, vaan tarvitsee muodostuakseen kriittistä ajattelua, ymmärryksen lisääntymistä ja luottamuksen rakentamista. Myös tutkitulla ja kokemustiedolla on iso rooli demokratiaan liittyvässä keskustelussa.

Demokratia ei ole staattinen tila

Demokratia ei ole itsestään selvyys tai staattinen tila yhteiskunnassamme, vaikka Suomessa asiat ovat pääsääntöisesti hyvin. Yhteiskunnan muuttuvien tilanteiden takia tarvitaan erityisesti kehittää nuorten demokraattisen vaikuttamisen paikkoja, jotta kaikki kansalaiset tulevat kuulluksi, myös hiljaisemmat ryhmät.

Yourope-hankkeen demokraattinen ryhmätoiminta

Tässä osiossa voit perehtyä demokratian perusteisiin. Perehdy tämän osion materiaaleihin ensin ja tee osioon liittyvä keskustelutehtävä. Tämän osion jälkeen hyödynnä demokratiaan liittyviä oivalluksiasi ryhmätyöskentelyssäsi.

# data[].attributes.body
Tutustu seuraaviin materiaaleihin ja tee pohdintatehtävä

1. Katso video Kenen demokratia? (kesto 50 min)

2. Lue demokratiajärjestelmän kuvaus EU:ssa ja Suomessa

3. Valitse vähintään kaksi alla olevista verkkosivuista/dokumenteista luettavaksesi

4. Kirjoita viestialustalle oma pohdintasi demokraattisesta toiminnasta, joka on sinua puhututtanut eniten (toimiva käytäntö tai sellainen, jossa olisi parannettavaa). Hyödynnä tarvittaessa annettuja materiaaleja (vähintään kaksi lähdettä) ja laita pohdintasi loppuu, mitä lähdemateriaalia käytit. Kommentoi vähintään yhtä pohdintaa omasta näkökulmastasi.

# data[].attributes.body
Adolescent and youth participation | UNICEF European Union

Euroopan unionin nuorisostrategia

Happonen, K & Kiilakoski, T. (toim.) (2024). Nuoruuden kolme vuosikymmentä. Nuorisobarometri 2024.

Meriläinen, Niina, Rautiainen, Matti ja Hiljanen, Mikko. (2022). Monen kerroksen nuoria. Politiikasta -verkkolehti.

Nuoret ja osallisuus -sivusto

Oikari, Niilo. (2022). Demokratia pelissä. Opetuslautapelikokeilu lukiossa. Pro gradu -tutkielma. Jyväskylän yliopisto.

Opetushallitus. Ihmisoikeus- ja demokratiakasvatuksen sivusto. Sisältää linkkejä demokratiaan liittyviin eri osa-alueisiin.

Opetushallitus. Nuoret, arvot ja EU-strategia julisteet

Rauhankasvatusinstituutti. Demokratia ja osallisuus

Sitran megatrendit 2026 ja tulevaisuuden ennakointi

# data[].attributes.body
Kirjoita oma pohdintasi demokratiakäytännöistä tai demokraattisesta toiminnasta, joka on sinua puhututtanut eniten (toimiva käytäntö tai sellainen, jossa olisi parannettavaa). Hyödynnä annettuja materiaaleja (vähintään kaksi lähdettä) ja laita pohdintasi loppuu, mitä lähdemateriaalia käytit. Kommentoi vähintään yhtä pohdintaa omasta näkökulmastasi.

Lisää oma tekstisi keltaisen +-ikonin kautta. Raahaa oma tekstisi tämän laatikon alle.

# data[].attributes.body
Tervetuloa mukaan Yourope-hankkeen Sosiaalisen kestävyyden vahvistaminen demokraattisena osallistumisena -toimintaan. Hankkeen tarkoituksena on tehdä eurooppalaisesta demokratiasta osallistavampi tuomalla nuoret, mukaan keskusteluun.

Hankkeen toiminnallisena menetelmänä käytetään yhteisölähtöistä tutkimus- ja toimintamenetelmää, CLRAa. Menetelmän avulla voitte yhdessä

- Tunnistaa teille tärkeimpiä asioita, keksiä ratkaisuja ja ryhtyä mielekkäisiin toimiin

- Saada äänenne kuuluviin JA vaikuttaa todelliseen muutokseen kouluissa, lähiöissä tai muissa yhteisöissä

- Vaikuttaa poliittiseen päätöksentekoon ja oppia vaikuttamisen kanavia aina eurooppalaiseen päätöksentekoon asti.

Tämä Padlet alusta toimii toiminnasta saavutettavien 2 op:n oppimis- ja dokumentointialustana ja toimintaa ohjaavien fasilitaattorien ohjausalustana.

Opintojakson suorittaminen:

Perehdy ensin osioon 1, Demokraattinen ryhmätoiminta. Lue aineisto ja tee siellä oleva keskustelutehtävä.

Perehdy myös osioon 2, Community-Led Reaserch and Action -osioon. Lue aineisto ja tee pohdintatehtävä.

Merkitse osioiden 1 ja 2 tehtävät suoritetuiksi seurantavälineellä.

Osallistu työpajoihin

Täytä reflektiolomakkeet jokaisesta osiosta soveltuvin osin

Tee fasilitaattorien antamat mahdolliset välitehtävät

# data[].attributes.body
Mitä Community-Led Research and Action (CLRA) tarkoittaa?

Yhteisölähtöinen tutkimus ja toiminta (Community-led Research and Action, CLRA) on osallistava ja toimintaan suuntautunut menetelmä, jonka tavoitteena on edistää osallistavaa toimintaa ja mahdollistaa nuorten merkityksellinen osallistuminen päätöksentekoon. Menetelmä osallistaa aktiivisesti nuoria tutkijoita erilaisista ja aliedustetuista taustoista, erityisesti oppilaitoksissa, tutkimaan ja käsittelemään yhteiskunnallisia kysymyksiä, joihin eurooppalainen päätöksenteko vaikuttaa.

CLRAn käyttö Yourope-hankkeessa

CLRA-työskentelyn kautta nuoret tutkijat ja heidän yhteisönsä osallistuvat demokraattisten tiekarttojen laatimiseen, jotka yhdistävät paikalliset huolenaiheet eurooppalaiseen päätöksentekoon. Nämä tiekartat toimivat konkreettisina toimintasuunnitelmina yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi ja osallistavien käytäntöjen muotoilemiseksi. Lisäksi luovat tuotokset, kuten esimerkiksi tarinankerronta ja taiteelliset ilmaisut, esitellään CitizenArt-näyttelyissä, mikä vahvistaa nuorten ääniä ja edistää julkista keskustelua eurooppalaisesta demokratiasta.

Tässä osiossa voit perehtyä CLRA-menetelmään. Perehdy tämän osion materiaaleihin ensin ja tee tähän osioon liittyvä keskustelutehtävä. Tämän osion jälkeen pystyt hyödyntämänn demokratiaan liittyviä oivalluksiasi ja CLRA-menetelmän työskentelytapoja ryhmätyöskentelyssäsi.

# data[].attributes.body
Tutustu seuraaviin materiaaleihin ja tee CLRA -pohdintatehtävä

1. Lue CLRA-menetelmän teoriaa PDF-esitys

2. Kuuntele Paulo Freire's Critical Pedagogy -video

3. Lue CLRA.menetelmän käytöstä kirjoitettu teksti

4. Valitse vähintään kaksi alla olevista materiaaleista luettavaksi.

5. Kirjoita viestialustalle, oletko sinä osallistunut kansalaisvaikuttamiseen tai muuhun vastaavaan yhteisölliseen toimintaan. Pohdi, mitä CLRA-menetelmän käyttö voisi yhteistyöskentelyssä tarkoittaaa ja mitä etuja menetelmässä näet. Kirjoita myös, miten sinä toimisit eri CLRA-vaiheissa ja minkälaisia tuotoksia voisit tehdä. Perustele materiaaliin pohjautuen omat ideasi. Kommentoi vähintään yhtä pohdintaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reflections on using a community-led research and action (CLRA) methodology to explore alternatives in international development_25_09_02_09_29_18

# data[].attributes.body
Etnografia  &  Autoetnografia

Participatory Action Research: https://www.participatorymethods.org/methodology/participatory-action-research/

Participatory Action Research:

https://img.youtube.com/vi/dhIlgSpVk78/maxresdefault.jpg

# data[].attributes.body
Minua on puhuttanut nuorten osallistuminen demokratiaan. Kaikki nuorista eivät koe saavansa ääntään kuuluviin yhteiskunnan asioissa, vaikka päätökset koskevat myös heitä. Nuorten näkökulma voi jäädä huomiotta, jos he eivät osallistu.

UNICEF ja European Union korostavat, että nuorilla on oikeus tulla kuulluiksi ja osallistua päätöksentekoon. Nuorten osallistuminen voisi olla vaikka, järjestötoimintaa, mielipiteen ilmaisua tai vaikuttamista verkossa.

Sitra tuo esiin että, tulevaisuudessa kansalaisten osallistuminen on yhä tärkeämpää. Minun mielestäni nuoria voisi kannustaa osallistumaan jo koulussa, jotta he osaisivat käyttää ääntään myös aikuisina.

Lähteet:

Adolescent and youth participation | UNICEF European Unio n

Sitran megatrendit 2026 ja tulevaisuuden ennakointi

# data[].attributes.body
Nuorten osallistuminen demokratiaan puhuttelee minua, etenkin niiden nuorten jotka kokee että he ovat vähän arvoisempia kuin joku muu ja heidän ääntä ei kuunneltaisi. Ja ehkä tämä on osittain totta, että joidenki äänet tulee enemmän kuulluksi kuin toisten. Mutta uskon että tietämättömyydellä on oma osansa asiaan, jotkut ei välttämättä tiedä sitä että heillä on oikeus ihan samaan ääneen kuin muilla. Monet amislaiset kokee esim että heitä pidetään tyhmempänä, vähän arvoisempana sekä että heidän äänellä ei ole yhtä suurta merkitystä kuin vaikka lukiolaiset. Unicef korostaa juuri tätä että kaikkien äänet on yhtä merkityksellisiä, kaikki on saman arvoisia ja kaikkien kuuluu saada tuoda oma ääni esille.

lähteet:

Adolescent and youth participation | UNICEF European Union

Monen kerroksen nuoria – Politiikasta

# data[].attributes.body
Mua on eniten puhuttanut se, miten nuoret pääsee vaikuttamaan. Nuorisobarometri 2024 näyttää, että nuoria kyllä kiinnostaa yhteiskunnalliset asiat, mutta vaikuttaminen tapahtuu usein muutenkin kuin äänestämällä.

Mun mielestä demokratia ei saisi olla vaan vaalit, vaan myös esim. nuorisovaltuustot, kuntalaisaloitteet, osallistuva budjetointi ja se, että ihmisiä kuullaan oikeasti päätöksiä tehtäessä. Sitran Megatrendit 2026 korostaa, että osallisuutta pitää vahvistaa, jotta luottamus säilyy.

Lisäksi kouluissa pitäisi opettaa enemmän sitä, miten omaa ääntä saa kuuluviin ja miten voi vaikuttaa jo nuorena.

Tärkeintä on se tunne, että oma ääni merkitsee – ei vaan paperilla, vaan oikeasti.

Lähteet: Nuorisobarometri 2024, Sitra: Megatrendit 2026.

# data[].attributes.body
Olen pohtinut sitä, miten nuoret pääsevät vaikuttamaan yhteiskunnassa. Kaikki nuoret eivät tiedä, miten voisi osallistua tai missä oma ääni kuuluu. Siksi moni jää helposti sivuun.

Materiaaleissa korostettiin, että jokaisen nuoren mielipide on tärkeä. Minusta olisi hyvä, että nuorille kerrottaisiin selkeämmin erilaisista tavoista osallistua. Silloin kynnys olisi pienempi.

Lähteet: UNICEF, Sitra.

# data[].attributes.body
En ole itse osallistunut vaikuttamiseen, mutta opin CLRA-menetelmästä sen, että asioita mietitään ja tehdään yhdessä. Siinä kaikki voivat tuoda omat ajatuksensa.

Jos olisin mukana, valitsisin ensin aiheen ja keräisin vähän tietoa siitä. Tuotoksena voisin tehdä jonkin lyhyen tekstin, koska se on mulle helpoin tapa. Menetelmä tuntuu selkeältä ja sopii myös sellaiselle, joka ei ole ennen osallistunut.

Lähteet: CLRA-materiaali, Paulo Freire.

# data[].attributes.body
Kirjoita keskustelualueelle, oletko (minkälaiseen) sinä osallistunut kansalaisvaikuttamiseen tai muuhun vastaavaan yhteisölliseen toimintaan. Pohdi, mitä CLRA-menetelmän käyttö voisi yhteistyöskentelyssä tarkoittaaa ja mitä etuja menetelmässä näet. Kirjoita myös, miten sinä toimisit eri CLRA-vaiheissa ja minkälaisia tuotoksia voisit tehdä. Perustele materiaaliin pohjautuen omat ideasi. Kommentoi vähintään yhtä pohdintaa.

Lisää oma tekstisi keltaisen +-ikonin kautta. Raahaa tekstisi tämän laatikon alle.

# data[].attributes.body
Olen osallistunut kansalaisvaikuttamiseen toimimalla nuorisovaltuustossa. Siellä opin, että vaikuttaminen ei ole vain mielipiteen sanomista, vaan yhdessä keskustelua, perustelua ja konkreettista tekemistä. Koin tärkeäksi sen, että nuorten ääni vietiin eteenpäin päätöksentekoon.

CLRA-menetelmässä näen paljon samaa kuin nuorisovaltuustotyössä. Se pohjautuu osallistavaan toimintatutkimukseen, jossa osallistujat ovat aktiivisia toimijoita ja muutosta tehdään yhdessä (Participatory Action Research, Participatory Methods 2024). Lisäksi oman kokemuksen ja reflektion merkitys korostuu, mikä liittyy myös autoetnografiseen ajatteluun, jossa omaa kokemusta tarkastellaan tiedon lähteenä (Autoetnografia, Tampereen yliopisto / FSD).

Eri CLRA-vaiheissa toimisin niin, että ensin toisin esiin omia ja muiden kokemuksia, sitten suunnittelisimme yhdessä konkreettisen toimenpiteen ja lopuksi pysähtyisin reflektoimaan, mitä opimme. Tuotoksena voisi olla esimerkiksi kehittämisehdotus kunnalle tai yhteinen raportti nuorten näkemyksistä.

Pidin ajatuksesta, että yhdessä oppiminen lisää sitoutumista. Olen samaa mieltä – kun on itse mukana prosessissa, myös vastuu ja motivaatio kasvavat

# data[].attributes.body
Olen osallistunut kansalaisvaikuttamiseen yläasteella kun kuuluin oppilaskunnanhallitukseen. Olin mukana edustamassa ja kertomassa oppilaiden mielipiteitä ja tarpeita. Osallistuin myös koulun arkeen liittyvien asioiden suunnitteluun ja tapahtumien ideointiin. Käytiin keskutelua opettajien ja koulun johdon kanssa. Oppilaskuntatoiminta opetti, että vaikuttamisella ei kerrota vain mielipiteitä vaan myös kuuntelemista, yhteistyötä ja kompromissien tekemistä. Nämä taidot on myös tärkeitä CLRA-menetelmässä, joka sopii monenlaiseen yhteistyöskentelyyn. CLRA-menetelmän käytön etuna on, että saadaan kaikkien ääni kuuluviin eikä päätöksiä tehdä liian nopeasti tai yksipuolisesti. Keskeisesnä etuna näen demokraattisuuden ja osallistavuuden.

Lähteet: CLRA-materiaali, Paulo Freire

# data[].attributes.body
Olen osallistunut kansalaisvaikuttamiseen yhdistystoimintani sekä työni kautta, joissa molemmissa toimin nuorten parissa. Yhdistykseni avulla olemme edistäneet nuorten hyvinvointia urheilutoiminnan kautta. Työssäni Terne Aprella suoritan jalkautuvaa nuorisotyötä sekä yksilöohjausta.

Näen tämän kansalaisvaikuttamisena, koska toiminnan kautta pyritään tukemaan nuorten hyvinvointia sekä ehkäisemään syrjäytymistä. Samalla nuoria kuunnellaan ja heitä kannustetaan osallistumaan toiminnan kehittämiseen.

CLRA- menetelmässä keskeistä on osallistuminen ja yhdessä kehittäminen. Nuorten kanssa tämä voisi tarkoittaa sitä, että heidän kokemuksiaan ja näkemyksiään kuunnellaan ja käytetään toiminnan kehittämiseen. Prosessi voisi alkaa sillä, että kerätään nuorten kokemuksia, jonka jälkeen mietitään yhdessä ratkaisuja ja kehittämistä. Lopuksi arvioidaan, mitä opittiin ja miten voimme jatkossa parantaa.

Prosessin tuotoksena voisi olla esimerkiksi kehittämisehdotuksia tai raportti nuorten tarpeista ja kokemuksista.

Lähteet: CLRA-menetelmän teoria, Kirsi Purhonen& Nina Smolander.