# data[].attributes.headline
2. industrielle revolusjon.Årakene:  De andre landene i verden ville komme opp på Storbritannia sitt nivå industrielt. Landene prøvde å følge Storbritannia sitt mønster. Når landene begynte å utvikle seg industrielt oppsto ny teknologi og videreutvikling av Storbrittanias ideer. De andre landene prøvde å bli det ledende, men det var USA som ble det, da de mest sannsynlig ble forsterket av effekten første verdenskrig.  Konekvensene ble: Sterk økonomisk vekst og oligopolistisk konkurranse (store færre bedrifter, med få konkurrenter). Det ble oppfunnet store ting som bilen, flyet, telefonen, elektrisitet og antibitotika. Storbedriften ble født.  Mange små bedrifter slo seg sammen til en større bedrift. Dette førte til at bedriftene fikk flere ledere og det ble tusenvis av arbeidsplasser. Almennheten fikk også i denne revolusjonen råd til ting som før bare de rike hadde tilgang til.  Samlebåndet ble til. Bedriften produserte nå både bildeler, men også selve bilen. Arbeidet ble samlet innad i bedriften og det ble spesialiserte oppgaver fordelt på små stasjoner. Dette gjorde at det ble mer effektivt og bilen ble billigere.  Arbeidstiden ble satt ned og lønnen økte betraktlig for arbeiderne, som dannet en ny konsumgruppe i USA, nemlig godt betalte medarbeidere. Man ble mer opptatt av å ha full oversikt over produksjon og kostnadene til produktene. De små bedriftene hadde ikke mulighet til å konkurrere med de store bedriftene fordi det var så billig.  Fremvekst av administrativ hierakier.  Forskjellen fra den nye industrien i Storbritannia og bedriftene i denne perioden var særlig knyttet til produktiviteten og markedet.  Det vokste frem et moderne bankvesen som tok innskudd og lånte ut penger. Formålet var ikke bare å tjene penger, men å bidra til lokal og nasjonal vekst gjennom blant annet å yte lån til bedrifter.  Kjennetegnene er: Oligopolistisk konkurranse – storbedrifter. (Henry Ford)  USA – ledende og rikeste landet sammen med tyskland.  Samlebåndet. Bankvesenet vokste frem og ga lån. 

# data[].attributes.subject
2. industrielle revolusjon.Årakene:  De andre landene i verden ville komme opp på Storbritannia sitt nivå industrielt. Landene prøvde å følge Storbritannia sitt mønster. Når landene begynte å utvikle seg industrielt oppsto ny teknologi og videreutvikling av Storbrittanias ideer. De andre landene prøvde å bli det ledende, men det var USA som ble det, da de mest sannsynlig ble forsterket av effekten første verdenskrig.  Konekvensene ble: Sterk økonomisk vekst og oligopolistisk konkurranse (store færre bedrifter, med få konkurrenter). Det ble oppfunnet store ting som bilen, flyet, telefonen, elektrisitet og antibitotika. Storbedriften ble født.  Mange små bedrifter slo seg sammen til en større bedrift. Dette førte til at bedriftene fikk flere ledere og det ble tusenvis av arbeidsplasser. Almennheten fikk også i denne revolusjonen råd til ting som før bare de rike hadde tilgang til.  Samlebåndet ble til. Bedriften produserte nå både bildeler, men også selve bilen. Arbeidet ble samlet innad i bedriften og det ble spesialiserte oppgaver fordelt på små stasjoner. Dette gjorde at det ble mer effektivt og bilen ble billigere.  Arbeidstiden ble satt ned og lønnen økte betraktlig for arbeiderne, som dannet en ny konsumgruppe i USA, nemlig godt betalte medarbeidere. Man ble mer opptatt av å ha full oversikt over produksjon og kostnadene til produktene. De små bedriftene hadde ikke mulighet til å konkurrere med de store bedriftene fordi det var så billig.  Fremvekst av administrativ hierakier.  Forskjellen fra den nye industrien i Storbritannia og bedriftene i denne perioden var særlig knyttet til produktiviteten og markedet.  Det vokste frem et moderne bankvesen som tok innskudd og lånte ut penger. Formålet var ikke bare å tjene penger, men å bidra til lokal og nasjonal vekst gjennom blant annet å yte lån til bedrifter.  Kjennetegnene er: Oligopolistisk konkurranse – storbedrifter. (Henry Ford)  USA – ledende og rikeste landet sammen med tyskland.  Samlebåndet. Bankvesenet vokste frem og ga lån. 

# data[].attributes.body
Årsaker:

1.     Tunge investeringer

2.     Masseproduksjon

3.     Store og irreversible investeringer

4.     Flere industri-samfunn

5.     Ulike typer kapitalisme

6.     Satset på store foretak + tunge industri

7.     Mer kunnskap = Innovasjon

Konsekvenser:

Positive:

-       Økt og forbedret transport og kommunikasjon

-       Mer likestilling – kvinne rett

-       Stor vekst i byer

-       Befolkningsvekst = bedre levevilkår

-       Stigning i levealderen

-       Forskning på bakterier, vaksinasjoner = Bedre hygiene

-       Utviklet demokrati

Negative:

-       Slaveri = Rasisme

-       Klasseskille

-       Verdenskrig

-       Skillen mellom nordstatene og sørstatene

Kjennetegn:

-       USA og Tyskland = Imperialisme i Asia

-       Karl Max

-       Alfred D. Chandler: The Visible Hand

-       Lederne i store selskaper styrte økonomien, påvirke konsumentene

-       Vitenskapsbasert innovasjon: elektrisitet, kjemi industri ... Jernbanen

# data[].attributes.body
a.     Årsaker

i.     Andre lands ønske om å ta igjen Storbritannia (s. 14)

·      Europa var i krig (sluttet 1815)

-       Store spenninger

·      Europa låg i underläge vid evt. nytt krig

ii.     Bankvesenet kom og moderniserte landenes næringsliv ved å ta inskudd og låne ut penger

·      Ble samfunnets overskuddskapital

·      Bidro til lokal og nasjonal vekst

·      Eller så kom staten og gjorde det samme (Ryssland) men disse landene vokste kun gradvis

iii.     Gjennombrudd i vitenskap påvirket hele den vestlige verden og den industrielle utviklingen (s. 17)

·      Elektrisitet

·      Medisin

b.     Konsekvenser
i.     Positive

·      Bedre vilkår for arbeidere

-       Partene i arbeidslivet begynte å organisere seg

·      Masseproduksjonen vokste

-       Billigere varer for forbrukerne

·      Mellomklassen vokste

ii.     Negative

·      Behovet av råvarer og sikringen av disse utenfor Europa bidrog til utbruddet av Første Verdenskrig i 1914

·      Karl Marx:

-       Monotont arbeid ledde til upersonlige arbeidsforhold

c.     Kjennetegn

i.     Involverte mange land

ii.     Skapte store fabrikkanlegg

iii.     Samlebåndet

·      Henry Ford

iv.     Skapte godt betalte arbeidere

·      Organisasjoner som LO

v.     Vertikal integrasjon

vi.     The Visible Hand

·      Alfred Chandler

·      Store bedrifter styrte markedet

# data[].attributes.headline
Årsak: Horisontal og vertikal integrering, hvorfor store bedrifter? økt forbedret transport og kommunikasjon, mer spesialisering innenfor visse type produksjoner. Tunge investeringer til forskning og utvikling. Konsekvens: Det ble opprettet store bedrifter/foretak. Få store bedrifter. Lyspæren ble oppfunnet og elektrisiteten blir brukt på nye måter.  Jernbanen ble en kommunikasjonsform, det ble lettere å frakte mellom distrikter, det ekspanderte selve næringslivet. Det var også næring og industri av seg selv, altså transport ble drevet av kull, man trengte arbeidere til å kjøre toget (økt sysselsetting). Kjennetegn:Store selskaper blir opprettet (amerikanske ikoner) •	Thomas a eidson: funnet opp lyspærer •	Henry ford: funnet opp bedriften Ford•	Alexander g bell: funnet opp telefonen •	Esso Exxon: Berømt oljemagnatStorbuisness og multinasjonale bedrifter som ekspanderer i andre land.De store selskapene styrer og dominerer økonomien i landet, viser til teori om den synlige hånd. 

# data[].attributes.subject
Årsak: Horisontal og vertikal integrering, hvorfor store bedrifter? økt forbedret transport og kommunikasjon, mer spesialisering innenfor visse type produksjoner. Tunge investeringer til forskning og utvikling. Konsekvens: Det ble opprettet store bedrifter/foretak. Få store bedrifter. Lyspæren ble oppfunnet og elektrisiteten blir brukt på nye måter.  Jernbanen ble en kommunikasjonsform, det ble lettere å frakte mellom distrikter, det ekspanderte selve næringslivet. Det var også næring og industri av seg selv, altså transport ble drevet av kull, man trengte arbeidere til å kjøre toget (økt sysselsetting). Kjennetegn:Store selskaper blir opprettet (amerikanske ikoner) •	Thomas a eidson: funnet opp lyspærer •	Henry ford: funnet opp bedriften Ford•	Alexander g bell: funnet opp telefonen •	Esso Exxon: Berømt oljemagnatStorbuisness og multinasjonale bedrifter som ekspanderer i andre land.De store selskapene styrer og dominerer økonomien i landet, viser til teori om den synlige hånd. 

# data[].attributes.body
Du er
en
gilråd

L
Æ
R
E
R
!

# data[].attributes.body
Årsaker: Samlebåndet, storbedrifter, USA, masseproduksjon, Jernbaneutbygging i hele USA. Telegraf, telefon og biler er eksempler på nyvinninger som satte sitt preg på denne perioden og utnyttelse av elektrisitet ble på mange måter et symbol, slik som dampmaskinen hadde blitt under 1IR.

Kjennetegn: Innlandsmarked ble tatt i bruk ved å knytte amerikanske næringslivet, altså bruk av jernbaner. Innvandring forstørret dette markedet ytterlig. Myndighetene førte en næringspolitikk som gjorde at initiativrike entreprenører møtte få hindringer når de ville starte nye næringsvirksomheter. Amerikanske bedrifter og politikkere jobbet sammen, kapitalistene skilte seg dessuten ut ved å dele eierskapet og ledelse i virksomheten, (aksjeselskaper ble børsnoterte der aksjene som regel ble spredd på en rekke investorer).  Storbritannia hadde mye personlig eide bedrifter, personlig kapitalisme i motsetning til USA. England ble styrt av dronning Victoria, også kalt Victoriatiden. Kontrollerte markeder, synlig hånd.

Konsekvenser: Den amerikanske økonomien steg veldig, ikke alle vestlige land klarte å henge med, USA hadde bedre forutsetninger til å drive storselskaper. I denne nye produksjonen i store enheter med flere tusen ansatte. Skape grobunn for fremvekst av den moderne arbeiderbevegelse. Men fikk organisert streker, og etter hvert bedre arbeidsforhold. Eiere mistet forhold til bedriften, mens ledere tok over(styringen).

# data[].attributes.body
Årsaker

USA --> det førende landet

USA var preget av sterk økonomisk vekst

Banken moderniserte næringslivet --> tok innskudd og lånte ut penger

Konsekvens

Førte til storindustri, med store foretak

Masseproduksjon

Lavere enhetskostnader

Fikk biler, tv, telefon (sjokolade, øl, brus)

Mange flere arbeidsplasser

Mange ulike produkter

LO + NHO

Vertikal integrasjon

Oligopolisk konkurranse

Kjennetegn

Kontrolerte markeder

Store fusjoner oppkjøp

Begynte å investere i forskning og ny teknologi

"Big business"

# data[].attributes.body
Årsaker

Utnyttelse av elektrisitet

Serie- og masseproduksjon, og ny industri og nye produksjonsmåter kom til.

Stor innvandring

Jernbane

USA og Tyskland ble ledende industriland .               Konsekvenser

Telegrafen, telefonen og bilen ble innovasjoner i d

enne perioden

Ny industri og nye produksjonsmåter førte til fremstillingen av stål og kunstige fargestoffer

Innvandring førte til at markedet ble forstørret

Hele USA ble fysisk knyttet sammen av jernbanen som næringslivet tok nytte av

USA og Tyskland tok spissen med nye innovasjoner og utviklet seg kraftig, og Storbritannias lite effektive elite gjorde at de hang etter                                   Kjennetegn

Masseproduksjon

Nye innovasjoner

Kapitalisme

Innvandring

USA og Tyskland

# data[].attributes.body
Årsaker; vitenskapelig innovasjon i Tyskland og USA. Det fikk dem til å komme inn bildet.

Konsekvenser; storbedrifter, alle ville kopiere USA, masseproduksjon, corporate statesman, multinasjonale selskaper, større internasjonal handel og markedsføring.

Kjennetegn ; Økt og forbedret transport og kommunikasjon, big business, Synlig Hånd

# data[].attributes.headline
Årsaker:Aksjeselskapene sørget for store, dominerende selskaper.Befolkningsvekst og økt kapital førte til at folk kunne kjøpe mer, samtidig kunne bedriftene produsere mer.Forbedret Infrastruktur og kommunikasjon førte til at frakt av varer ble mer effektivt, både tidsmessig og økonomisk.Økonomisk vekst.Konsekvens:Mange av produktene vi forbinder med industrisamfunnet kom i denne epoken; Moderne papir, stål aluminium osv.Samlebåndet, oppfunnet av Henry Ford.Industrien skapte flere arbeidsplasser.

# data[].attributes.subject
Årsaker:Aksjeselskapene sørget for store, dominerende selskaper.Befolkningsvekst og økt kapital førte til at folk kunne kjøpe mer, samtidig kunne bedriftene produsere mer.Forbedret Infrastruktur og kommunikasjon førte til at frakt av varer ble mer effektivt, både tidsmessig og økonomisk.Økonomisk vekst.Konsekvens:Mange av produktene vi forbinder med industrisamfunnet kom i denne epoken; Moderne papir, stål aluminium osv.Samlebåndet, oppfunnet av Henry Ford.Industrien skapte flere arbeidsplasser.

# data[].attributes.body
Årsak: Økt og forbedret transport og kommunikasjon, vitenskapsbasert innovasjon, økonomisk veks.

Konsekvenser: Store foretak, mange nye jernbaner som kobler hele landet (viktig for kommunikasjon og industri) (100 000 ansatte i Pennsylvenia railroad)

Kjennetegn: Innovasjon med elektrisitet, samlebånd (ford) Usa og Tyskland ledende, tunge investeringer i forskning og utvikling.

# data[].attributes.headline
1. Gjør rede for de viktigste årsakene til den første industrielle revolusjon. - Storbritannia som et velordnet og relativt rikt land fra 1600- 1700-tallet (merkantilismen) - Innhegningslovene skaffet arbeidskraft til fabrikkene- Tilgang på energi og naturressurser: kull, jern og ull og etterhvert bomull via koloniene- Jordbruksrevolusjon- bedre ernæring  førte til befolkningsøkning og økt etterspørsel etter varer - Urbanisering og framveksten av markedsøkonomi. Nedbygging av tollmurer i Storbritannia  - Naturvitenskap og grundermentalitet  - Teknologiske innovasjoner som Spinning Jenny, veve- og dampmaskin etc.

# data[].attributes.subject
1. Gjør rede for de viktigste årsakene til den første industrielle revolusjon. - Storbritannia som et velordnet og relativt rikt land fra 1600- 1700-tallet (merkantilismen) - Innhegningslovene skaffet arbeidskraft til fabrikkene- Tilgang på energi og naturressurser: kull, jern og ull og etterhvert bomull via koloniene- Jordbruksrevolusjon- bedre ernæring  førte til befolkningsøkning og økt etterspørsel etter varer - Urbanisering og framveksten av markedsøkonomi. Nedbygging av tollmurer i Storbritannia  - Naturvitenskap og grundermentalitet  - Teknologiske innovasjoner som Spinning Jenny, veve- og dampmaskin etc.

# data[].attributes.body
Den andre industrielle revolusjon

Man begynte å investere i forskning og utvikling av teknologi. Det ble også forbedret transport og kommunikasjon.

I denne perioden så kom bilen, moderne papir, stål, flyet, telefonen og mye mer. I USA slo utviklingen skikkelig igjennom. Det er i denne tiden de store skyskraperne i New York ble til, og mange store selskaper hadde sine kontorer her.

I denne epoken så drev mange selskaper med big business. Henry Ford lagde jo bilen, Ford. Han tenkte på denne måten at jo mer han produserte, jo mer inntekt ville han klare å skaffe for å betale fabrikkene.

Når deler av et produkt er organisert i den samme bedriften, kalles det vertikal integrasjon. I den første industrielle revolusjonen så spesialiserte bedriftene seg i hvert sitt, men i den andre revolusjonen så ble det vanlig at bedriftene kontrollerte det meste.

Det som var vanlig i USA for å få til en stor bedrift var at de små bedriftene slo seg sammen.

I de store bedriftene var det lederne som koordinerte omfattende økonomiske prosesser.

Lederne tok makten fra eierne. Bedriftene var for store til å styres av eierne.

# data[].attributes.body
Den andre industrielle rovolusjonen

Årsaker: Storbritania selger sine maskiner til andre land(industri). Tyskland og USA tok over som økonomisk ledende land. Ford sitt samlebånd førte til masseproduksjon.

Konsekvenser:

Store bedrifter vokser frem. Mer ble produsert da etterspørselen ble større. I de store bedriften oppstod det ledelsesnivåer, og da ble en arbeider styrt gjennom instruksjoner og ikke verdibasert instruksjon. Mange som jobbet i bedrifter var ufaglærte(modern times-Charlie Chaplin). Instruksjoner gikk gjennom flere kanaler før det nådde arbeiderene(top-down). Tunge invisteringer(irreversible invisteringer), og dermed var hadde lederene mer makt enn eierene, ved store bedrifter hadde ikke eierene oversikt over sin egen bedrift. Den synlige hånd.

# data[].attributes.headline
Virkninger av den andre industrielle revolusjon

# data[].attributes.subject
Virkninger av den andre industrielle revolusjon

# data[].attributes.body
Som følger av den 2. IR, blir storbedriften født. De ekspanderte og produserte mer enn bare ett produkt.

Industrialiseringen styrket europeerne militært, forutsetning for imperialismen

Kraftig vekst i produksjonen (pr. Arbeider)

Skapte enorm velstand og enorme forskjeller i velstang

Gradvis bedret levekårene til flertallet av befolkningen seg

Politiske endringer:

Fagforeninger, arbeidsklassen påvirket av marxismen (revolusjonær eller reformistisk), borgerskapet støttet opp om liberalismen.

Stemmerettsutvidelser, nedsatt arbeidstid, trygdeordninger.

Økologiske virkninger

Økt forbruk av ikke-fornybare ressurser (kull, olje)

Forurensning av luft og vann. (Fabrikkene)

Monopolisering, Alfred Chandler.

Befolkningsvekst

Økt befolking på grunn av bedre ernæring, hygiene og helsevesen. (Også bedre opplysning)

Norsk Industrialisering

Befolkningsvekst, utvandring.

Primærnæringene: jordbruk, fiske, trelast/tømmer

Den 2. IR i Norge var preget av økonomiske kriser, og ikke minst andre verdenskrig.

# data[].attributes.headline
Den andre industrielle revolusjon: 	- Økt og forbedret transport og kommunikasjon	- Tunge investeringer i forskning og utvikling(3 M'er: Manufacturing, Marketing, Managing)	- Fusjoner og oppkjøp: horisontal og vertikal integrering	- Ledelseskapitalisme: lederne tok makt fra eierne, bedriftene for store til at eierne kunne styre, ledelsen ble profesjonalisert, utdannelse: MBAs og handelshøyskoler	- Forskjellige typer kapitalisme i verden 	- Norge hadde sterke demokratiske verdier, Oppsummering: store selskaper, kontrollerte markeder, synlig hånd 

# data[].attributes.subject
Den andre industrielle revolusjon: 	- Økt og forbedret transport og kommunikasjon	- Tunge investeringer i forskning og utvikling(3 M'er: Manufacturing, Marketing, Managing)	- Fusjoner og oppkjøp: horisontal og vertikal integrering	- Ledelseskapitalisme: lederne tok makt fra eierne, bedriftene for store til at eierne kunne styre, ledelsen ble profesjonalisert, utdannelse: MBAs og handelshøyskoler	- Forskjellige typer kapitalisme i verden 	- Norge hadde sterke demokratiske verdier, Oppsummering: store selskaper, kontrollerte markeder, synlig hånd 

# data[].attributes.headline
Den andre industrielle revolusjon: 	- Økt og forbedret transport og kommunikasjon	- Tunge investeringer i forskning og utvikling(3 M'er: Manufacturing, Marketing, Managing)	- Fusjoner og oppkjøp: horisontal og vertikal integrering	- Ledelseskapitalisme: lederne tok makt fra eierne, bedriftene for store til at eierne kunne styre, ledelsen ble profesjonalisert, utdannelse: MBAs og handelshøyskoler	- Forskjellige typer kapitalisme i verden 	- Norge hadde sterke demokratiske verdier, Oppsummering: store selskaper, kontrollerte markeder, synlig hånd 

# data[].attributes.subject
Den andre industrielle revolusjon: 	- Økt og forbedret transport og kommunikasjon	- Tunge investeringer i forskning og utvikling(3 M'er: Manufacturing, Marketing, Managing)	- Fusjoner og oppkjøp: horisontal og vertikal integrering	- Ledelseskapitalisme: lederne tok makt fra eierne, bedriftene for store til at eierne kunne styre, ledelsen ble profesjonalisert, utdannelse: MBAs og handelshøyskoler	- Forskjellige typer kapitalisme i verden 	- Norge hadde sterke demokratiske verdier, Oppsummering: store selskaper, kontrollerte markeder, synlig hånd 

# data[].attributes.body
-Økt og forbedret transport og kommunikasjon

-Store multinasjonale selskaper

- Ledelsesrevolusjon
--Eiere styrer ikke lenger bedrifter, ledere gjør
-- Ledelse blir et eget fag
--Info gikk fra ledere og nedover, annen info/tilsvar gikk tilbake til ledere

- Samlebåndsproduksjon -> Effektivisering

- Nye råvarer og energiformer, produksjon ble mer vitenskapsbasert

- "Synlig hånd" Alfred Chandler
-- Store selskaper tar avgjørelser som påvirker marked og økonomi

-Ytterligere jernbaneutbygging

-AS

-Kjemi, bil, elektrisitet og telekommunikasjon

-Oppkjøp og fusjoner