# data[].attributes.body
Klette: 
- Variert undervisning med balanse mellom tilegnelsessituasjoner, utprøvingssituasjoner og konsolideringssituasjoner

- Balanse mellom undervisningsrettet, organisatorisk og emosjonell støtte

- Revoicing og recapturing

- Balansert bruk av metalæringssituasjoner

- Klare læringsmål og intensjoner - som er klart kommunisert til elevene

- Støttende klima

# data[].attributes.body
Fra Skaalvik & Skaalvik:
5 punkter på god klasseledelse:

1. Sentral del av lærerens klasseledelse  (se prinsippene på s. 258)

1. I praksis lærerens ansvar

2. Klare strukturer og klare forventninger nødvendig for å redusere den tiden det tar å forberede seg på en ny aktivitet

3. Etablering av regler er derfor et felles element i skolebaserte programmer for å lette klasseledelsen (Little og Akin-Little 2008)

1. Positiv formulering av reglene

4. Ros bør gis på en informativ måte

5. En god lærer som utøver god klasseledelse passer på at elevene til en hver tid sitter slik at de ser og hører den som snakker

- strategisk og situasjonsbestemt klasseledelse går litt over hverandre

Midthassel:
5 punkter som kjennetegner god klasseledelse:

- Etablering av gode rutiner. Rutinene kan hindre kaos, skape trygghet og ro og gir tankeoverskudd til læring og samhandling.
- En lærer som kan skape gode elev til elev relasjoner. Elevers relasjoner til medelever han ha betydning for den enkelte elevs engasjement, trivsel og læring.
- Lærer-elev-relasjon:  gjennom at lærer bygger relasjoner til hver enkelt elev, bygges en tillit og gjensidig forståelse om at lærer vil elevene vel. Dette kan komme god med når til blir vanskelig.
- En autorativ lærer: autorative voksne viser stor grad av støtte, samtidig som de er tydelige på grenser. Gjennom dette signaliserer de tydelighet og omsorg.
En lærer som hele tiden utvikler sin kompetanse

# data[].attributes.body
·       Tilegnelsessituasjoner: eleven innvies i/introduseres til et faginnhold. Monologisk og lærerstyrt.

·       Utprøvingssituasjoner: elevene tester ut oppgaver/øvelser som skal fremme mestringsfølelse, og oppgavene er utformet slik at elevene skal klare å løse dem.

·       Konsolideringssituasjoner: elevene språkeliggjør egen tenkning om læring knyttet til pågående aktivitet. Fremmer læringsforståelse.

·       God læring er karakterisert av gjennomtenkt og variert bruk av de ulike undervisningssituasjonene.

# data[].attributes.body
- Tydelighet i oppgaver
- Gode relasjoner
- TUK
- God planlegging
-

# data[].attributes.body
Viktige begreper:
Strategisk klasseledelse
Situasjonsbestemt klasseledelse

# data[].attributes.body
Tilegnelsessituasjoner: eleven innvies i/introduseres til et faginnhold. Monologisk og lærerstyrt.  Utprøvingssituasjoner: elevene tester ut oppgaver/øvelser som skal fremme mestringsfølelse, og oppgavene er utformet slik at elevene skal klare å løse dem. Konsolideringssituasjoner: elevene språkeliggjør egen tenkning om læring knyttet til pågående aktivitet. Fremmer læringsforståelse.

·       God læring er karakterisert av gjennomtenkt og variert bruk av de ulike undervisningssituasjonene.

# data[].attributes.body
God klasseledelse krever lærere med engasjement og overskudd

# data[].attributes.body
Skriver grunnleggende om klasseledelse, og viser til mye forskning på dette området.

Klassen er et sosialt miljø som starter med et sosialt vakuum (Roland 1995) (s. 116).

Når dette miljøet utvikles oppstår det strukturer i form av normer for dette sosiale miljøet. Dette vil danne referansepunkt for all aktivitet i akkurat denne klassen. (s. 117).

Klasseledelse er i artikkelen definert som tilretteleggingen av elevers faglige og psykososiale læring (Evertson & Weinstein 2006), samt all tenkning og holdninger som er involvert (Wubbels et al 2015). (s. 117)

Læreren er en viktig normsetter, gjennom å lede klassens miljø, men også gjennom tilbakemeldingen av elevenes aktivitet, samt hvordan dette gjøres på. (s. 118)

Lærer-elev-relasjonen er et grunnleggende element i relasjonsarbeidet med en klasse. (s. 118)

En asymmetrisk relasjon.

Opplevelsen av relasjonen kan være ulik. (s. 119)

Elever gjør det best læremessig og psykososialt når de opplever en støttende lærer (Drugli 2012, Bru 2011, Pianta 2006) (s. 119)

Samtidig på den andre siden viser forskningen at elever som av ulike årsaker er sårbare opplever mindre støtte enn gjennomsnittet av elevene.

Elev-elev-relasjon er også viktig for det psykososiale læringsmiljøet. (s. 121)

Lærer kan virke som for eksempel rollemodell for denne relasjonen, i positiv og negativ forstand.

Fellesstrekk i forskningen om foreldrerollen og lærerrollen: autoritativ rolle er mest positiv. (s. 122)

En enhetlig ide eller visjon kan styrke et klassemiljø, på samme måte som en organisasjon, men den må eies og formuleres av dem som skal ha den som ledestjerne. (s. 123). Feks: “Vi lærer sammen” (liten parallell her til div. landslags “sterkere sammen”-slagord).

# data[].attributes.body
- Balanse og variasjon
- God elev-lærer relasjon
- God struktur
- Gode arbeidsvilkår
- Autonomi
- Lærer som stadig utvikler seg

# data[].attributes.body
Forskning på lederstiler, både i klasserommet og oppdragerrollen, peker på den autoritative rollen som den mest positive -- vise støtte, tydelig på grenser

# data[].attributes.body
den viktigste strutkurbyggeren og normsetteren i klassen er læreren

# data[].attributes.body
- Lærerprofesjonalitet/klasseledelse utvikles gjennom lærers egen kompetanse, felles i kollegiet og gjennom utprøving i klasserommet (Midthassel)
- Varme og kontroll: klare rammer og gode relasjoner
- Balansen mellom de tre dimensjonene Klette nevner

# data[].attributes.body
- Det viktigste er ikke hvem læreren er, men hva læreren gjør.
- Organistarisk støtte  har indirekte påvirkning på elevers læring og oppfattes mer som bakgrunnsfaktor for læring. Det handler om evnen til å holde struktur og orden
- Lærerens systematiske og gjennomtenkte bruk av ulike undervisningsmetoder som er produktive for læring. Dvs. balanse mellom tilegnelsessituasjoner, utprøvingssituasjoner og konsolideringssituasjoner er viktig for god undervisning

# data[].attributes.body
Skape fellesorientering (Midthassel)
Positiv støttende relasjon mellom lærer og elev (Midthassel) som krever at lærer har emosjonell og sosial kompetanse (Skaalvik & Skaalvik)
God klasseledelse innebærer å ha god fagdidaktisk kompetanse som bidrar til variert undervisning (Klette)
God klasseledelse kjennetegnes ved at den er preventiv fremfor reaktiv (Skaalvik og Skaalvik