# data[].attributes.body
(Kuva: Lampaiden kuntoluokitus, ETT)

# data[].attributes.body
Suosituin lammasrotu maailmalla. Kookas ja raamikas rotu. Sarvettoman texelin väri on yleensä valkoinen, mutta rodussa esiintyy blue texel- värimuunnos. Rotu on rauhallinen, hiljainen ja helposti käsiteltävä. Texelin villa on keskihienoa ja erittäin tiheää. Uuhen emo-ominaisuudet ovat hyvät ja sikiävyydeltään keskinkertainen. Teurasominaisuuksiltaan erinomainen. Villasta saadaan kestävää ja vahvaa lankaa.

# data[].attributes.body
Kuva: https://www.ruokatieto.fi/ruokakasvatus/ruokaketju-ruuan-matka-pellolta-poytaan/maatilalla-kasvatetaan-ruokaa/kotielaimet/lammas

# data[].attributes.body
Keskikokoinen lammasrotu. Voi olla sarvellinen tai sarveton. Rodulle tyypillistä on kielessä ja nahassa esiintyvä violetti väri. Villan väri vaihtelee valkeasta harmaan eri sävyjen kautta mustaan. Rotua luonnehditaan eloisaksi, uteliaaksi, ystävälliseksi ja helposti käsiteltäväksi. Hedelmällisyysominaisuudet ovat erinomaiset. Teurasominaisuudet ovat tyydyttävät.

# data[].attributes.body
Tuomela R., 2015, Lammastilan perustoimet, Opinnäytetyö, Hämeen Ammattikorkeakoulu
https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/95609/Tuomela_Riikka.pdf?sequence=1

A. Numminen, 2014, Opinnäytetyö, Hämeen Ammattikorkeakoulu https://docplayer.fi/39019801-Flushing-ruokinnan-vaikutus-lampaiden-hedelmallisyyteen.html
https://lammasyhdistys.fi/jalostus/rodut/suomenlammas/

Hyvä tapa toimia lammasketjussa, Eläinten Terveys ETT ry https://www.ett.fi/sites/default/files/user_files/terveydenhuolto/Lammas-th/Hyv%C3%A4%20tapa%20toimia%20lammasketjussa.pdf

Alastalon Tila 2014, Luomulammas, http://alastalontila.fi/luomulammas/

Lammas tuotantoeläimenä, Eläintieto.fi
https://www.elaintieto.fi/lammas-tuotantoelaimena/

Viilo T. 11/2017, Lampaalla harvinaisen hyvä muisti, Maaseudun Tulevaisuus

Lampaiden kuntoluokitus, ETT

Wikipedia

https://fi.wikipedia.org/wiki/Lammas

A. Numminen, 2014, Opinnäytetyö, Hämeen Ammattikorkeakoulu

Suomen lammasyhdistys
https://lammasyhdistys.fi/

Karitsanlihan kulutus kasvussa, Aamuset kaupunkimedia

# data[].attributes.body
kuva:https://lammasyhdistys.fi/jalostus/rodut/

# data[].attributes.body
Suomenlammas
keskikokoinen, sarveton ja yksivärinen rotu. Eloisa, valpas ja ystävällinen suomenlammas on helposti käsiteltävä. Suomenlampaan villa on yleensä keskihienoa.  Hedelmällisyysominaisuuksiltaan suomenlammas on ainutlaatuinen. Sopii erinomaisesti intensiiviseen ja luomuliha tuotantoon.

# data[].attributes.body
Lampaalle sopii hyvälaatuinen säilörehu ja heinä. Ruokinnassa on vältettävä liian kuparipitoista rehua, joten lampaille ei sovi paljon kuparia sisältävät nautarehut. Viljoista lampaalle sopivat parhaiten kaura ja ohra. Rehuun lisätään tarvittaessa kivennäisiä.
Uuhella on kolme ruokintavaihetta: astutusajan, tiineysajan  ja imetysajan ruokinta.  Ruokintavaiheiden aikana rehustusta täydennetään väkirehulla. Vettä pitää olla koko ajan tarjolla ja sen on oltava puhdasta.

# data[].attributes.body
Tieteelinen nimi: ovis aries
Märehtiä
kuuluu nisäkkäisiin
Kasvinsyöjä=Herbivore
Laumaeläin laumassa vähintään 4 lammasta
Paino: uros 45-160kg
naaras 45-100 kg
kasvatuksen syy villa,liha ja maito. Pituus täysykasvuisena 1,3m.Ikä keskimäärin 10-12 vuotta. jotkut käyttävät lampaita lemmikkeinäkin.
Lammas on kesytetty villilampaasta 5000 vuotta ennen ajanlaskun alkua.
Lammas tulee sukukypsäksi 1 vuoden ikäisenä ja lisääntyy yleensä 1,5 vuoden ikäisinä.
https://fi.wikipedia.org/wiki/Lammas

# data[].attributes.body
Lammas on monipuolinen tuotantoeläin, koska siitä saadaan lihaa, villaa, turkiksia, nahkaa ja maitoa. Tuotannon taloudellisesti arvokkain osa on lihantuotanto.
2017 suomalaisten lampaanlihan kulutus on ollut noin 700g asukasta kohden ja siitä puolet on kotimaista. Nykyään tuottajat panostavat monipuoliseen ja tehokkaaseen tuotantoon, koska tuottajahinnat ovat matalat.
Suurten tilojen määrä on noussut ja yhä useammasta yrityksestä vähintään toinen omistaja saa palkkatuloja.

# data[].attributes.body
Käyttäytyminen on lajille tyypillisintä yli 4 lampaan laumoissa.
Lauman vanhin uuhi on arvokkain.
Tarve toimia samanaikaisesti muiden lampaiden kanssa.
Utelias sekä valpas ympäristön suhteen.
Lammas on pakoeläin, joten ihmisiin tottumaton ja arka lauma pakenee mahdollisimman pian havaittuaan vaaran.
Kun lammas jättäytyy pois laumasta, voi se olla merkki sairaudesta tai tulevasta karitsoinnista. Eristettynä olevan lampaan olisi hyvä olla näköyhteydessä toisiin lampaisiin.

Lampaalla on pitkä ja hyvä muisti. On tutkittu, että erityisesti kasvomuisti on hyvä. Ohessa linkki uutiseen, jossa kerrotaan tutkimuksista. Uutinen sisältää myös videon aiheeseen liittyen.
https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/maatalous/artikkeli-1.212754

# data[].attributes.body
Lampaille suotuisat olosuhteet sisältävät aina tarjolla olevaa ruokaa, vettä ja muita lajikumppaneita. Ilmasto ei saa olla liian kylmä, mutta ei myöskään liian lämmin lampaille. Lampaiden tulee laiduntaa 60 vuorokautta vuodessa Toukokuun ja Syyskuun välisenä aikana.
Lampaiden karsinoiden tulee olla oikein mitoitettuja ja ryhmitettyinä. Karsinoiden tulee olla kiinteäpohjaisia ja hyvin kuivatettuja. Karitsoilla tulee myös olla oma karsinansa, kuten myös sairailla yksilöillä tulee olla omat karsinansa.

# data[].attributes.body
Lampaan hoitaminen vaihtelee vuodenajan mukaan, sillä lampaan kasvatuksessa on aika tarkka vuosirytmi. https://lammasyhdistys.fi/wp-content/uploads/2016/03/hyv%C3%A4t_toimintatavat_luomu.pdf

# data[].attributes.body
Lampaan vuosi alkaa syksystä kun karitsat menee teuraaksi ja astutuskausi alkaa. Ennen astutuskautta uuhet täytyy kunnostaa eli tavoitteena on että astutuskauden alkaessa uuhien kuntoluokka on 3-4. (Kuva)

Astutuskausi
Lampaan kiiima aika on syksyllä, lukuunottamatta suomenlampaita, sillä niiden kiima-aika voi olla ympäri vuoden. Lammas tulee ensimmäisen kerran kiimaan 40-60 vuorokauden jälkeen karitsan vieroittamisesta. Kiimojen väli on 17 vrk ja yleisesti pässit on uuhien seassa 5-6 viikkoa loka-marraskuussa, jonka jälkeen ne taas on seuraavaan syksyyn asti eristetty uuhista. Astutuskaudella voidaan käyttää ns. flushing- eli kiihotusruokintaa. Se perustuu siihen että kun energian määrä äkkiä lisääntyy, munasoluja irtoaa enemmän ja katraassa suunnilleen samoihin aikoihin. Flushing-ruokinta aloitetaan 2-3 viikkoa ennen astutusta ja jatketaan pari viikkoa astutuksen jälkeen, sillä lampaan ruokintaa on muutettava vähitelleen. (A. Numminen, 2014) Astutusaikana pässille voi laittaa astutusvaljaat, jonka avulla nähdään, montako uuhta pässi on astunut ja jos pässejä on useampi niin voi nähdä värien myös mikä pässi on astunut minkäkin lampaan.

Tiineysaika
Lampaan tiineys kestää 145-155 vuorokautta eli noin 5 kk. Tiineystarkastuksen voi tehdä kun astutuksesta 40-90 päivää. Tiineyden loppuvaiheella aloitetaan tunnutusruokinta, joka valmistelee lammasta tulevaan imetysajan hyvin energiapitoiseen ruokavalioon. Tässä vaiheessa täytyy olla tarkkana, ettei uuhi pääse lihomaan, sillä lihavan uuhen karitsointi on lähes aina ongelmallinen.

Imetyskausi
Karitsoiden lukumäärä riippuu olennaisesti lammasrodusta. Useimmat liharodut synnyttävät 1-2 karitsaa, esim. texel, mutta suomenlammas tekee yleensä 2-5 karitsaa. Tämän takia suomenlampaiden ruokinta on vaikeampaa sillä niiden täytyy imettämisen aikaan saada paljon energiapitoista rehua, jotta niiden maito riittää mahdollisimman monelle karitsalle. Jos karitsoita on useampi kuin kolme, joutuu karitsoille yleensä antaa lisämaitoa kasvun varmistamiseksi. Karitsat ovat riippuvaisia emistään 8-12 viikkoa jonka jälkeen ne voi vieroittaa. Pässikaritsojen vieroitus on tehtävä viimeistään 3 kk iässä jolloin ne voivat olla jo sukukypsiä.

Joutilaskausi
Lampaan joutilaskausi kestää vieroituksesta kunnostus ja astutuskauteen. Tänä aikana lammas ei tarvitse muuta kuin ylläpitoruokinnan eli hyvälaatuista korsirehua, tai laitumen. Samaan aikaan karitsat kasvaa ja tarvitsee paljon vitamiinia ja energiaa sisältävän ruokinnan. Lampaiden teurasikä on noin 7 kk iässä, ellei uuhikaritsaa haluta synnyttäjäksi. Yleensä uuhet karitsoi 5-7 kertaa, mikäli karitsoinnit menee hyvin, eikä uuhi sairasta, ennen kuin sen tilalle otetaan nuorempi uuhi.