# data[].attributes.body
E.docx

# data[].attributes.body
Elektrisk energi

Energi findes i mange former, men selv om de er det, er de ikke mere forskelligt end at de måles i den samme enhed Joule, og derfor kan de også omdannes til hinanden. Men selvom at elektrisk energi måles i Joule angives det tit i kilowatttimer det forkortes til kWh. Og på en fjernmåler (en fjernmåler måler hvor meget elektrisk energi man bruger f.eks. hjemme, hvor meget man ser fjernsyn) angiver det energien i megawatttimer MWh.

Ved en energiomdannelse eller energitransport vil noget af energien blive omdannet til noget andet end det vi ønsker. Når generatoren i vindmøllen omdanner mekanisk energi til elektrisk energi, går noget af energien tabt som termisk energi. Det er måske kun omkring 90 % af den mekaniske energi der bliver til den elektriske energi, som vi ønsker os. Det er det samme når man skal lave termisk energi, er det heller ikke alle brændslerne der bliver brændt for at lave termisk energi. Nogle bliver f.eks. brændt for at lave elektrisk energi.

Nogle energiformer kan omdannes til andre uden store tab til uønsket energi. Det gælder fx elektrisk energi. Vi siger at elektrisk energi har en høj energikvalitet. Som gør at der ikke er så meget af energien der går til tab når man skal omdanne det til andre energiformer.

Venstre: Vindmølle omdanner vindens kinetiske energi til mekanisk energi. Generatoren i et Møllehus omdanner den mekaniske energi til elektrisk energi. Gearkassen sørger for at generatoren løber rundt med et passende højt omdrejningstal. Desuden indeholder møllehuset en række elementer, der sørger for at indstille møllen bedst muligt i forhold til vindens styrke og retning.
Højre: I batterier er der kemisk energi. Den kemiske reaktion i batteriet omdanner kemisk energi til elektrisk energi. Når batteriet oplades, bruger vi elektrisk energi til at gendanne den kemiske energi. Vindenergi kan bruges som energikilde i sig selv, F.eks. når vinden driver en sejlbåd af sted. Vindmøller kan opfange vindenergien og omdanne den til andre energiformer. Det mest almindelige er at vindmøllen omdanner vindenergien til elektrisk energi. I lande med højdeforskelle kan man udnytte energien i det vand, der ligger i søer der ligger højt oppe. Man kalder energikilden vandkraft. På vandkraftværkerne omdannes vandets energi til elektrisk energi. I Danmark er højdeforskellene små, og derfor har vi kun få og små vandkraftanlæg.

I vores hverdag bruger vi meget af elektrisk energi. Den har at gøre med bevægelse af elektroner gennem elektriske ledere. Elektrisk energi har mange gode egenskaber. Det er let at transportere over lange afstande. Det kan let laves om til andre energiformer. Og mange af vores apparater som fx mobil, tv osv. bruger elektricitet til at omsætte og bearbejde informationer. Elektricitet er også meget renligt der hvor det anvendes. Elektrisk energi har en ulempe. Det er vanskeligt at oplagre altså oplade. Man kan oplagre elektrisk energi i et batteri, men energimængden er ikke særlig stor i forhold til hvor stort, tungt og dyrt batteriet er. I den almindelige glødelampe opvarmer en elektrisk strøm en glødetråd så meget at den kan udsende lys. Omdannelsen af elektrisk energi til synligt lys ville være bedst hvis glødetråden havde en temperatur på ca. 6300 °C, men intet kendt materiale kan tåle så høj temperatur uden at materialet smelte. Ved de mulige temperaturer omdannes kun 2-5 % af den elektriske energi til lys. Resten bliver til termisk energi og usynligt infrarødt lys. En sparer pære er et lille lysstofrør. Den elektriske energi sørger for en strøm af elektroner gennem røret der indeholder lidt kviksølvdamp. Når kviksølvatomerne rammes af elektroner, udsender de ultraviolet lys, der omdannes til synligt lys når det rammer rørets inderside. Rørets inderside er belagt med kemiske forbindelser der kan lave denne omdannelse. Betegnelsen "lysstofrør" kommer fra lysstoffer. Næsten 25% af den elektriske energi bliver til synligt lys. Solceller omdanner sollys til elektricitet. Vi bruger ordet solfanger om anlæg der omdanner sollys til termisk energi. Mange solceller er grundstoffet silicium, og de omdanner omkring 15 % af sollysets energi til elektrisk energi. Man kan lave mere effektive solceller, men det vil bare være alt for dyrt, vis man skal lave dem. Et problem ved solceller er at de fylder rigtigt meget. Man kan også opfange sollyset ved hjælp af spejle.

Formler:

-          Elektrisk energi angives tit i kilowatttimer der forkortes kWh. Energien på en fjernvarmemåler angiver energien i megawatttimer, MWh.

1 kWh = 3,6 · 10⁶ J = 3.600.000 J
1MWh = 3,6 · 10⁹ J = 3.600.000.000 J.

# data[].attributes.body
Termisk Energi

# data[].attributes.body
energi padlet.odt

# data[].attributes.headline
Geotermisk energi = Jenistan og Signe Der er maget varmt inde i jorden. Nogle steder fx på Island er der ikke så langt ned til klipperne under jorden ca. 1.000 meter under jordoverfladen, hvor der er ganske varmt. Hvis man nu pumpede koldt vand ned til klipperne, ville vandet blive varmt når det kommer op igen. denne proces kaldes for geotermisk energi. når vandet kommer op igen og det er varmt nok, kan man bruge det til at fremstille elektricitet. Nogle steder i Danmark bruger man varme som er dybt ned i jorden til at opvarme huse via varmecentraler. Man bruger mest geotermisk energi til fjernvarme. I Island kommer næsten alt elektricitet op opvarmning af bygninger fra, geotermisk energi eller vandkraft. I dag i Danmark er der 3 geotermiske anlæg, et i Thisted, Sønderborg og på Amager. i Danmark skal man ca. bore 2-3 kilometer, vandet man får op, er 70-75 grader. Vandet skal ca. være 150 grader varmt, for at omdanne det til energi.

# data[].attributes.subject
Geotermisk energi = Jenistan og Signe Der er maget varmt inde i jorden. Nogle steder fx på Island er der ikke så langt ned til klipperne under jorden ca. 1.000 meter under jordoverfladen, hvor der er ganske varmt. Hvis man nu pumpede koldt vand ned til klipperne, ville vandet blive varmt når det kommer op igen. denne proces kaldes for geotermisk energi. når vandet kommer op igen og det er varmt nok, kan man bruge det til at fremstille elektricitet. Nogle steder i Danmark bruger man varme som er dybt ned i jorden til at opvarme huse via varmecentraler. Man bruger mest geotermisk energi til fjernvarme. I Island kommer næsten alt elektricitet op opvarmning af bygninger fra, geotermisk energi eller vandkraft. I dag i Danmark er der 3 geotermiske anlæg, et i Thisted, Sønderborg og på Amager. i Danmark skal man ca. bore 2-3 kilometer, vandet man får op, er 70-75 grader. Vandet skal ca. være 150 grader varmt, for at omdanne det til energi.

# data[].attributes.headline
Mekanisk energi - Gruppe: Skipper, Mathilde og Kasper 

# data[].attributes.subject
Mekanisk energi - Gruppe: Skipper, Mathilde og Kasper 

# data[].attributes.body
Mekanisk energi er når potentiel og kinetisk energi bliver lagt sammen

Nogle brændsler bliver brændt for at lave mekanisk energi

Brændsler er et stof som bliver brændt for at lave energi

Den mekaniske energi bliver lavet for at drive en bil eller en flyvemaskine

Den mekaniske energi er bevaret for et isoleret system, dvs. et system,

hvor der ikke går energi tabt eller bliver tilført ekstra energi.

I en forbrændings motor omdanner den kemiske energi til mekaniske energi

Det sker i benzin eller diesel olie

# data[].attributes.headline
Gruppe Niklas, Mikail og Nikoline (Kinetisk  og potentiel energi + formler)

# data[].attributes.subject
Gruppe Niklas, Mikail og Nikoline (Kinetisk  og potentiel energi + formler)

# data[].attributes.body
Tryk på linket, for at få information om dette emne