# data[].attributes.body
Domenichino
Pietro da Cortona
Baciccio

# data[].attributes.body
Barokk tuleneb sõnast barocco- eriskummaline.
Kunstis üritati luua midagi teistsugust, erakorralist.
Arhitektuur:
1) Sümmetria
2) Dekoratiivsed elemendid, kaunistused
3) Korintose sambad ja voluudid
4) Hoogne, kirglik, liialdustega
5) Kiriku põhiplaanis kasutatakse ovaale, seinad tunduvad lainetavad

# data[].attributes.headline
Eesti ilusaim baroki näide, Kadrioru loss

# data[].attributes.subject
Eesti ilusaim baroki näide, Kadrioru loss

# data[].attributes.body
Laemaalidega üritati hooneid justkui suuremaks, ruumikamaks muuta.
Laemaalidel kujutatakse arhitektuurilisi detaile. Seetõttu on raske aru saada, kus on tõelisus ja kus on maalitud detail.

# data[].attributes.body
Interjöör on kaunistatud väga rikkalikult

# data[].attributes.body
Tema maalidel on kuijutatud igapäevaelu ja -olustikku.
Kasutas kompositsioonivõtet, kus tegelaste asendid mõjuvad juhuslikuna.
Kasutas keldriluugivalgust- valgus on maalidel suunatud ülevalt vasakult kompositsiooni keskmesse.

# data[].attributes.body
Kõigil neljal pildil on näha, et ta kasutas keldriluugivalguse võtet.

# data[].attributes.body
Eestis oli barokk levinud 1650- 18. saj. lõpuni. Eesti baroki eeskujuks oli lihtsakoeline Madalmaade barokk, mis levis siia Rootsi vahendusel. Vene-aegset barokki Eestis mõjutasid Itaalia ning Prantsusmaa.
18. saj. teisel poolel hakkas barokk segunema klassitsismi elementidega (hilisbarokk või varaklassitsism).

# data[].attributes.body
Eesti mõisad ei paista kunagi silma suure dekoorirohkusega.
Iseloomulikud on liigendatud seina- ja katusepinnad, väikeste ruutudega aknad, kõrged ja järsud katused. Interjööris domineerisid tumedad toonid ja maalitud seinad ning talalaed.

# data[].attributes.body
Kadrioru loss

# data[].attributes.body
Narva raekoda

# data[].attributes.body
Tartu Mänguasjamuusesumi Teatrimaja

# data[].attributes.body
Kuressaare raekoda

# data[].attributes.body
Hästi arenenud
Tehti hulgaliselt vappepitaafe
(Balti aadlike barokselt kaunistatud vapid)
Tuntuim autor on Ch. Ackermann
Tema tegi ka Toomkiriku kantsli ja altari

# data[].attributes.body
Lihula kirikus

# data[].attributes.body
Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus