# data[].attributes.body
IPrimorska makovica (Glaucium flavum Crantz) je biljka koja pripada porodici makova (Papaveraceae). Raste u cijelom Mediteranu i europskim obalama Atlantika, na morskim žalovima izloženim utjecaju valova. Najčešće se nalazi na debljem ili plićem sloju oblutaka ispod kojih se razvija humozno tlo bogato dušikom, nastalo od naplavljenog organskog materijala. Radi specifičnosti staništa u zajednici s primorskom makovicom raste razmjerno mali broj vrsta. Zbog sadržaja alkaloida, cijela biljka je otrovna

# data[].attributes.headline
Proučavajući životne zajednice šuma, život u vodi i na travnjacima, upoznat ćeš veliku raznolikost i bogatstvo iz životinjskog svijeta kojeg treba zaštiti.Izdvojit ćemo i upoznat samo neke vrste.

# data[].attributes.subject
Proučavajući životne zajednice šuma, život u vodi i na travnjacima, upoznat ćeš veliku raznolikost i bogatstvo iz životinjskog svijeta kojeg treba zaštiti.Izdvojit ćemo i upoznat samo neke vrste.

# data[].attributes.body
Isušivanjem močvarnih područja u Hrvatskoj ugrožene su posebne močvarne zajednice cretovi.Biljke cretova prilagođene su životu na kiselom tlu.Najbrojnije su mahovina, šaševi, cretna breza, okruglolisna rosika i druge.

# data[].attributes.body
Ima gipko tijelo, vrlo je pokretna, neumorna i zaigrana.
Živi u slatkovodnim područjima, ali i na sjenovitim mjestima uz morsku obalu.
Lovili su je zbog njezina krzna.

# data[].attributes.body
Koralji ili u prijevodu s nelih jezika"cvjetajuće životinje" pojavljuju se u najčudnovatijim oblicima.
Naćin života
Živo tijelo čine polipi koji pričvršćeni za podlogu u moru mogu stvarati čitave grane koje se međusobno isprepliču.
Životni prostor
Koralji žive u plitkim morima čija se temperatura ne spušta ispod 16°C.
Kod kamenih se koralja ova granična vrijednost povećava na 23°C.
Priznatnijem otstupanju temperature njihov se rast usporava.
Vode u kojima žive koralji moraju biti prozirne kako bi kroz njih prodrjeti sunce.
Idealna dubina za kamene koralje iznosi 45 metara, a za savitljive kožaste koralje do 10 metara.

# data[].attributes.body
Oduvjek su o šišmišima kružile strašne priče.Šišmiši su opasne i strašne životinje.Šišmiši žive u različitim ekološkim sustavima:špiljama,napuštenim rudnicima,dupljama drveća a naseljavaju se i u blizini čovjeka u potkrovljima kuća.Oni provode vrijeme spavajući zimski san.Bolje upoznavanje načina života šišmiša dokazuje da su bezopasne i korisne životinje.Njihova je najveća uloga u održavanju biološke ravnoteže u ekološkim sustavima jer se hrane kukcima.

# data[].attributes.body
Mužjak je kraljevskog vretenca prekrasno obojen, pa se može lako uočiti.
Ta se vrsta ubraja među najveća domaća vretenca te među kukce koji najbrže lete.
Velika vretenca i kada miruju,uvijek rašire krila.
Ljudi na Dalekom istoku jedu vretenca i ličinke
Vretenčevo oko se sastoji od 30.000 djelova i više (facete).

# data[].attributes.body
Ovi živahni leptiri sjajne metalnoplave boje, koja, nažalost,krasi samo mužjake, ljeti su prekrasan prizor iznad zelenih livada.
Razmnožavanje
Jajašca polažu većinom pojedinačno na listovima.Od jajašca do kukuljice:6 mjeseci u prvoj generaciji, 6 tjedana u drugoj generaciji.
Vrijeme do izlijeganja je 2 tjedna

# data[].attributes.body
Okruglolisna rosika je najpoznatija biljka mesožderka kod nas. Ima zanimljiv način opskrbe potrebnim mineralima kojih nema dovoljno u tlu. Na okruglim listovima ima mnoštvo ljepljivih ružičastocrvenih izraslina. Mušice i sitni kukci koji se nađu u blizini,često ostaju zarobljeni. Probavnim sokovima rosika će ih razgraditi. Raste u Hrvatskom zagorju,okolici Topuskog i drugdje.

# data[].attributes.body
Glavata želva
Glavata želva je jedna od najvećih morskih kornjača.
Nekada je bila vrlo brojna u svim toplim morima diljem svijeta, no danas se njezina populacija smanjila na desetinu prijašnje.
Najveći dio svoga života provodi u pelagičkom staništu.
Na obalu izlaze samo ženke radi polaganja jaja, dok mužjaci ostaju u moru cijeli život.
Ons je mesojed, hrani se ratnim vrstama morskih životinja: spužvama, meduzama, ježincima, mekušcima, školjkašima, rakovima i ribama.
Ima izuzetno jake čeljusti kojima lomi tvrde oklope svoga plijena.
Najčešća i najraširenija je vrsta morskih kornjača i Sredozemnom i Jadranskom moru.
Odrasle jedinke dostižu duljinu oklopa i do 110cm i tjelesnu težinu do 115kg.
Sve morske kornjače se razmnožavaju na pješčanim plažama.
Pare se u moru, do kraja ožujka do početka lipnja, a jaja polažu tijekom ljeta.
Glavata želva je već odavno na svijetskoj listi ugroženih životinja.
Kornjače često stradavaju unribarskim stajačim mrežama.
Glavate želve žive u većini toplih mora, ali i u blizini riječnih ušća.
Odrasle glavate želve jedu isključivo bilnu hranu.
Morske se kornjače uvijek iznova vraćaju na iste obale kako bi ta,o položile jaja.
U vodi se glavate želve pomoću peraja kreću vrlo okretno i brzo, no na kopnu su nezgratne i

# data[].attributes.body
Pčela medarica je poznata i cjenjena po svojoj sposobnosti proizvodnji meda

# data[].attributes.body
Ugrožene i zaštićene biljke su : primorska makovica,žuta sirištara i gorska moravka.
Žuta sirištara raste na planinskim goletima,posebno obraslim kamenim površinama na prisojnim obroncima.
Raste na podrućju raširenja planinske vegetacije,pretežno na vapnenačkom tlu.
Karakteristična je vrsta reda i razreda Seslerietalija juncifoliae te je zastupljena često i obilno u zajednicama Festucetun pungentis i Laevi-Helianthemetum alpestris.Trajnica ,najčešće cvate tek nakon 20 g., a pojedina biljka cvate u tijeku sezone samo nekoliko godina. Korijen može doživjeti starost do 60 g. Visine je od 50-120 cm.
Razmnožava se sjemenom ,a izdanke tjera i iz podzemne stabljike.
Zakonom o zaštiti prirode zaštićena je 1955.g. na svim prirodnim nalazištima.
NALAZIŠTA :
•Velika i Mala Kapela
•Lička i Gola Plješivica
•Velebit
•Dinara
•Troglav
•Kamešnica
•Biokovo
ZAŠTITA
Opstanak ove biljke je nažalost doveden u pitanje zbog sakupljača ljekovitog bilja.
Korijen se najme upotrebljava kao supstanca za izradu lijekova protiv želučanih tegoba.

# data[].attributes.body
Jedina vrsta supa u Europi.
Ptica je snažne građe s rasponom krila i do 2 i pol metra.
Njegov let djeluje lijepo i čini se kao da leti bez napora i da samo povremeno zamahne krilima.Prepoznaje se po bijeloj boji glave,vrata i ovratnika.Gnijezdo gradi od šiblja.Dok je ženka na gnijezdu mužjak ju hrani
Živi na liticama Cresa, Krka i Prvića.
Bjeloglavi supovi su lešinari i nađene strvine oglođu tako dobro da je svaka opasnost od širenja bolesti zbog njihova raspadanja isključena.
Bjeloglavi sup ponekad se tako najede da ne može odletjeti od strvine.
Bjeloglavi sup prehranjuje se isključivo strvinama, ali ponekad ipak ubija i mlade ili nemoćne životinje.
Kljun mu je velik i kukast ,prikladan je za trganje mesa.
Perje mu je svijetle boje pijeska s tamnim i upravljačkim perima.
1998. godine je otvoreno hranilište za bjeloglave supove u Paklenici.
Živi u planinskim područjima.
Stopala su mu relativno slaba.
Tupe pandže koristi samo za trčanje ,ali ne i za hvatanje plijena.
Andrej D

Sara B

# data[].attributes.body
Okruglolisna rosika

# data[].attributes.body
Sredozemna medvjednica je ugrožena.Ona je jedina vrsta tuljana koja živi u Sredozemnom moru.Dlaka joj je gusta i glatka.Ona izvrsno pliva i roni.Hrani se ribama,sipama,račićima i dr.Povremeno izranja iz vode da udahne zrak.Boravi u špiljama nepristupačnih stijena i na plažama pustih otoka.ženka traži zaklonjena mjesta i tamo rađa jedno mlado.Hrani ga i čuva dok ne odraste.Zakonom je zaštićena.

# data[].attributes.body
Ubraja se u najljepše europske ptice i na mnogim je područjima vrlo brojan. Omiljena hrana su mu sjemenke čička pa ga u nekim u zemljama nazivaju "čičkovom zebom".

RAZMNOŽAVANJE
Krajem ožujka i početkom travnja češljugar polaze u potragu odgovarajućim mjestima za svijanje gnijezda.

NAČIN ŽIVOTA
Češljugar veći dio vremena provodi na otvorenom i zapuštenom zemljištu. S jeseni i zimi mnogi češljugari dolijeću u naselja gdje traže hranu.

HRANA I NAČIN PREHRANE
Kljunovi su im šiljasti poput pinceta tako da dolaze i do onog sjemenja koje ostalim pticama nije dostupno.

MLADUNCI
U gnijezdu ostaju oko 16 dana, hrane ih oba roditelja

PERJE
Leđa su smeđa, glava je crno-bijelo-crvena, dok su krila crna sa širokom žutom prugom. Oba su spola vrlo slična.

JAJA
Ženka u gnijezda snese četiri do šest bijelih ili plavkastih jaja s crvenosmeđim mrljama.

# data[].attributes.body
Ugrožene biljke i njihova zaštita

# data[].attributes.body
Nekada da je bio brojan u europskim i sibirskim šumama bio brojan.
Danas je poprilično rijedak.
Lovili su ga zbog prekrasnog krzna.
Ris rijetko napušta okrilje crnogoričnih i drugih gustih šuma.
Neki ga poljoprivrednici smatraju štetočinom.
Lovi i ubija svoje žrtve, ponajprije ptice i sisavce.
U porodici je s mačkama.
Ako je plijen velik i ako ga nitko drugi ne nađe može se dogoditi da na mjestu ostane i više dana i noći dok ga potpuno ne pojede.
Veći dio godine ris živi samotnjački život.
Na početku veljače mužjak napušta svoj teritorij u potrazi za ženkom.
Mladunci se rađaju obrasli dlakom, slijepi i potpuno bespomoćni.
Razvijaju se vrlo polagano i tek s četrnaest dana otvaraju oči.
Dugačak 7O-110 cm, mužjak veći od ženke.
Težak oko 15 do 38 kg.
Životni vijek 10-20 godina.