# data[].attributes.body
Mediteranski potkornjak (O. erosus) je kornjaš crvenkasto smeđe boje iz podporodice potkornjaka (Scolytinae). Izgledom i uzorkom hodnika koje buši, nalik je na kod nas puno poznatijeg osmerozubog smrekovog potkornjaka (Ipstypographus L.) samo je puno manjih dimenzija, dužine od 2,7 do 3,5 mm. Glava je prekrivena prvim segmentom prsišta koji je kod kornjaša karakteristično zadebljan i naziva se pronotum. Najizraženija razlika u odnosu na druge potkornjake je da obronak pada i sa svake strane obronka nalazi se po četiri para zubaca.  Noge i krila kukuljica su slobodni u odnosu na tijelo s time da pokrovna krila mogu biti ili naborana ili glatka.

# data[].attributes.headline
LICINKE                                   Mužjak najprije kolonizira stablo i stvara bračnu komoru koju potom nastanjuju, obično dvije ženke. Ženke ponekad napuštaju komoru kako bi položile po 26 do 75 jajašaca svako položeno u svoju nišu, u hodnike dužine od 1,27 do 12,7 cm kojih je dva ili tri. Larvalni hodnici su u kori, vijugavi i duži od matičnih.Nakon što se izlegu, ličinke se hrane floemom i na taj način stvaraju specifični uzorak hodnika. Događa se da hodnici spajaju jedni s drugima. Hraneći se i tako proširujući hodnike ličinke prolaze tri razvojna stadija. U vrijeme kada su ličinke spremne za kukuljenje buše hodnike prema kori, osobito ako je floem deblji. Kada se razviju u odrasle jedinke izlaze iz stabala ostavljajući za sobom malene okrugle izlazne bušotine promjera 1,6 mm. Te mlade odrasle jedinke mogu nanovo kolonizirati ista stabla ili prelaze na druga.  

# data[].attributes.subject
LICINKE                                   Mužjak najprije kolonizira stablo i stvara bračnu komoru koju potom nastanjuju, obično dvije ženke. Ženke ponekad napuštaju komoru kako bi položile po 26 do 75 jajašaca svako položeno u svoju nišu, u hodnike dužine od 1,27 do 12,7 cm kojih je dva ili tri. Larvalni hodnici su u kori, vijugavi i duži od matičnih.Nakon što se izlegu, ličinke se hrane floemom i na taj način stvaraju specifični uzorak hodnika. Događa se da hodnici spajaju jedni s drugima. Hraneći se i tako proširujući hodnike ličinke prolaze tri razvojna stadija. U vrijeme kada su ličinke spremne za kukuljenje buše hodnike prema kori, osobito ako je floem deblji. Kada se razviju u odrasle jedinke izlaze iz stabala ostavljajući za sobom malene okrugle izlazne bušotine promjera 1,6 mm. Te mlade odrasle jedinke mogu nanovo kolonizirati ista stabla ili prelaze na druga.  

# data[].attributes.headline
Štetnik                          rasprostranjen po čitavoj Europi. Prirodno je rasprostranjen u Europi, na Bliskom istoku, središnjoj Aziji i Kini. Premda je rasprostranjen po čitavoj Europi, štete je do sada radio samo u toplim, mediteranskim predjelima. Na područjima gdje je prirodno rasprostranjen, mediteranski potkornjak parazitira na raznim vrstama bora Kod nas je značajan za alepski bor.  Najčešće napadaju stabla koja su već fiziološki oslabila te se kao takvi na području svog prirodnog rasprostiranja ubrajaju u sekundarne štetnike, a za razmnožavanje im osobito pogoduju sušna razdoblja. Primijećeno je da u posljednje vrijeme napadaju i zdrava stabla što znanstvenici povezuju s globalnim zatopljenjem. 

# data[].attributes.subject
Štetnik                          rasprostranjen po čitavoj Europi. Prirodno je rasprostranjen u Europi, na Bliskom istoku, središnjoj Aziji i Kini. Premda je rasprostranjen po čitavoj Europi, štete je do sada radio samo u toplim, mediteranskim predjelima. Na područjima gdje je prirodno rasprostranjen, mediteranski potkornjak parazitira na raznim vrstama bora Kod nas je značajan za alepski bor.  Najčešće napadaju stabla koja su već fiziološki oslabila te se kao takvi na području svog prirodnog rasprostiranja ubrajaju u sekundarne štetnike, a za razmnožavanje im osobito pogoduju sušna razdoblja. Primijećeno je da u posljednje vrijeme napadaju i zdrava stabla što znanstvenici povezuju s globalnim zatopljenjem. 

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Tropical and subtropical coniferous forests

# data[].attributes.body
KAKO PREPOZNATI DA LI JE STABLO NAPADNUTO?

Dosta se teško determinira prije nego što napadne stablo, odnosno prije pojave ulaznih bušotina s piljevinom. Skidanjem kore sa suhih napadnutih stabala lako se uočava gusta mreža hodnika te  promjenom boje iglica iz zelene u žutu i crvenkasto smeđu.

# data[].attributes.body
NEPRIJATELJ

Najveći prirodni neprijatelj potkornjaka su djetlići koji ih uništavaju i zauzimaju mjesto za nastambu, a i često se hrane njihovim ličinkama. No, čini se da su djetlići u Dalmaciji proteklih godina loše obavili svoj posao, a cvrčke koji na obali pojačavaju morski ugođaj na obali zamijenili su američki koji od mirisnih borova rade piljevinu.

# data[].attributes.body
U splitskoj park - šumi Marjan pojavio se štetnik mediteranski potkornjak (lat. Orthotomicus erosus Wollaston) koji još donedavno nije prepoznat kao značajan na tome području. Zahvaljujući globalnom zatopljenju koje pogoduje razvoju i u konačnici gradaciji ove vrste uzrokovao je sušenje oko 7.000 stabala alepskog bora (Pinus halepensis Mill.) te je pokrenut program pod nazivom Sušenje borova u park šumi Marjan.