# data[].attributes.body
1.2 Grundlæggende kendskab til anvendelse af og egenskaber for fluorholdige drivhusgasser  benyttet som kølemidler i luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer, indvirkningen på miljøet af emissionerne fra disse gasser (omfanget af deres globale opvarmningspotentialitets i forhold til klimaændringerne.)

2.1 kendskab til almindelige procedure for genvinding af fluorholdige drivgasser.

2.3 tilslutning og afbrydelse af genvindingsenhed til og fra serviceåbninger på motorkøretøjets luftkonditioneringsanlæg indeholdende fluorholdige drivhusgasser

# data[].attributes.headline
gruppe 1. Find mindst et geografisk område hvor global opvarmning har haft stor indvirkning og beskriv det.

# data[].attributes.subject
gruppe 1. Find mindst et geografisk område hvor global opvarmning har haft stor indvirkning og beskriv det.

# data[].attributes.body
grønland er et sted for at global opvarmning har stor indvirkning, fordi indlandsisen smelter og når indlandisen stiger vandstanden og det kan oversvømme dele af verden og have store konsekvenser for dele af verden. bla andet danmark ville ligge under vand kun en lille del af jylland ville være ovenvande holland og london ville være dækket af vand hvis hele indlandsisen smelter

kilde:https://www.euroman.dk/natur/sadan-ser-jorden-ud-hvis-indlandsisen-smelter-farvel-danmark

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Sådan ser Jorden ud, hvis indlandsisen smelter (farvel, Danmark)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Kristoffer Dahy Ernst

De fleste er efterhånden enige om, at klimaforandringerne er menneskeskabte. Men hvad sker der egentlig, hvis alt isen på kloden smelter? Det svarer National Geographic på med nye landkort.

De nye landkort fra National Geographic viser, hvad der sker, hvis alt isen på kloden smelter. Havene vil stige, og kystlinjen på de forskellige kontinenter vil trække sig betragteligt tilbage i forhold til den nuværende geografiske placering.

Mange lande vil være komplet eller delvist forsvundet. Et af dem er Danmark, hvor kun en lille del af Jylland vil være oven vande. Det samme er gældende for byer som London, New York, Shanghai, Hong Kong og en lang række andre landområder, der i forvejen ligger lavt over havets overflade.

Hvis alt isen på Jorden smelter, vil vandstanden stige med 65 meter. Der er over to millioner kubikkilometer is på kloden, som efter sigende vil tage over 5.000 år om at smelte. Ifølge National Geographic vil gennemsnitstemperaturen stige fra 14.4 til 26.6 grader celcius, hvis vi fortsætter med at udstøde drivhusgasser i atmosfæren. Så nok kommer der evig sommer, men hvad hjælper det, når hele huset står under vand?

Se landkortene over Nordamerika og Asien her:

Se de interaktive kort på National Geographic.

LÆS OGSÅ Japanske unge har droppet sex

FACEBOOK Bliv ven med Euroman

Se, hvad vi ellers skriver om: Geografi og Miljø

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan ser Jorden ud, hvis indlandsisen smelter (farvel, Danmark)

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Kristoffer Dahy Ernst De fleste er efterhånden enige om, at klimaforandringerne er menneskeskabte. Men hvad sker der egentlig, hvis alt isen på kloden smelter? Det svarer National Geographic på med nye landkort. De nye landkort fra National Geographic viser, hvad der sker, hvis alt isen på kloden smelter.

# data[].attributes.body
vigtigeste hovedtræk i kyoto protokollen er at formindske drivhusgasser og få industrielle lande til at indgå i det

# data[].attributes.body
•Der skal opstilles en grænseværdi for hvor meget udsivning der må være fra et anlæg og bilfabrikkerne skal oplyse disse hvis bilen kører med r134a -

Altså, der skal være en grænse for hvor der må sive ud af et ac system. Hvis bilen kører med r134a, skal bil fabrikanten oplyse hvor meget det må være, da r34a har en ret høj GWP værdi.

•Fra 1. januar 2011 må der ikke længere udstedes typegodkendelse til biler med r134a

Eftersom r134a har en høj GWP på 1300, må man ikke længere lave typegodkendelser på biler med dette kølemiddel. For at udlede mindst muligt co2.

•Mekanikere må ikke fylde et anlæg der er utæt eller måske utæt før det er repareret

Hvis der er nogen tvivl om hvorvidt et ac anlæg er tæt eller ej, må der ikke fyldes kølemiddel på det.

# data[].attributes.body
GWP er drivhusgaspotentiale det viser hvad drivhusgasser vil svare til målt i CO2

eksempel har 1234yf en drivhuspotentiale på 4 hvilket svare til at for hvert for hvert gram af det vil det værre lige så skadeligt som 4 gram CO2

# data[].attributes.body
Kenya er ramt af store og uforudsigelige regnskyld grundet klima ændringer

https://ifro.ku.dk/debatindlaeg/debatindlaeg-2019/klimaforandringer.-kenya-og-danmark/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Bragt i Politiken 13. april 2019) Selv om Kenya og Danmark har vidt forskellige forudsætninger, påvirkes de overraskende ensartet af udfordringerne.
Der har længe været godt gang i debatten om klimaforandringerne. Diskussionerne handler af gode grunde primært om, hvordan vi skal forebygge klimaforandringerne, men der er dog et stigende fokus på, hvordan vi lærer at tilpasse os de forandringer, som allerede er i gang.

Med en forskningsbevilling fra Danida er vi gået sammen med forskere fra Nairobi om at undersøge, hvordan Kenyas befolkning kan tilpasse sig klimaforandringerne. Interessant nok er forskellene mellem Kenya og Danmark mindre, end man umiddelbart skulle tro. I de senere år har begge lande oplevet usædvanlige vejrforhold. I Danmark er husejere ved kyster og fjorde blevet ramt hårdt af oversvømmelser, der forårsager skader på huse og indbo. Sådanne oversvømmelser kan ikke altid tilskrives klimaforandringer - nogle gange er det bare 'vildt vejr' - men DMI's forudsigelser peger på, at vi fremover vil opleve betydeligt flere skybrud i Danmark, og at stigningerne i vandstanden ved de fleste af Danmark kyster vil tiltage.

OGSÅ KENYA oplever voldsommere og mere uforudsigelige regnskyl, som i nogle områder oversvømmer fattige boligkvarterer og skyller landbrugsjorden væk. Samtidig har gentagne tørkeperioder i de senere år betydet, at kvægholdere har mistet besætninger, og at landmænd har mistet afgrøder. Fordi Kenya er et fattigere land, rammer oversvømmelser og tørke langt hårdere her end i Danmark og bidrager til at fastholde folk i fattigdom. Trods forskellene står Danmark og Kenya dog over for nogle af de samme udfordringer, når det handler om at tilpasse sig klimaforandringerne. Blandt andet en række fælles problemer gemt i de politiske og institutionelle spørgsmål om, hvem der bør styre klimaindsatsen, og hvem der har ansvaret for og kapaciteten til at sikre befolkningerne imod konsekvenserne af klimaforandringerne.

Begge landes regeringer har udarbejdet klimatilpasningsstrategier, som indeholder retningslinjer for, hvordan landene bedst klimasikrer alt fra infrastrukturer til landbrugsjord, og i begge lande rejses der kritik af regeringernes strategier, som skaber nye konflikter eller får gamle konflikter til at blusse op.

I Danmark opstår der ofte uenigheder i forbindelse med klimatilpasningstiltag, hvis tiltagene kræver ændret arealanvendelse. Det sker f.eks., når staten ønsker at anvende privatejede eller andre arealer nær vandløb som opsamling for regnvand, hvilket kan være i konflikt med naturmæssige interesser, lovbestemte bindinger på disse arealer eller rekreative eller landbrugsmæssige interesser. Der har også været en række situationer, hvor borgerne har taget loven i egen hånd og konstrueret ulovlige barrierer på strandene for at beskytte deres ejendomme mod oversvømmelser fra havet. I Kenya er der også konflikter omkring jord, når det gælder klimatilpasning, dog ofte med langt alvorligere konsekvenser. Traditionelt har kvægholdere i Kenya har haft åben adgang til store græsningsarealer, og hvert år har de vandret over store afstande med deres besætninger, når årstiden har gjort det nødvendigt for dem at søge vand og græsningsmuligheder i andre områder.

DET ÆNDREDE KLIMA i kombination med en omfattende privatisering af jord, der for tiden finder sted i Kenya, kan imidlertid tvinge disse befolkningsgrupper til at ændre strategi. De skal vandre oftere, og længere, og de skal finde nye veje uden om eller tværs henover privatejede og dyrkede områder. Det kan bidrage til at skærpe eksisterende konflikter mellem kvægholdere og landbrugere. Der er også ligheder mellem de to lande, når det handler om at forebygge klimaforandringerne. I Danmark har der været en del aktivisme imod vindmøller.

Et eksempel er de igangværende konflikter omkring opførelsen af havvindmøller, som møder modstand p.g.a. støj og æstetik. Lignende protester har fundet sted i Kenya, hvor omfattende vindmølleprojekter har mødt modstand fra lokale myndigheder og lokalsamfund, som ikke synes, at de er blevet hørt, og at de mister deres jord til projekterne uden at få kompensation eller fordele ud af dem.

Det har i nogle tilfælde ført til, at projekterne er blevet opgivet, fordi investorerne er blevet tvunget til at trække sig ud. Både i Danmark og Kenya er der altså konkurrerende ideer om hvilke udviklingsmodeller, som er bedst til at håndtere klimaforandringerne. Er en social velfærdstilgang bedre end markedsorienterede løsninger? Skal initiativerne helst komme fra centralt eller lokalt hold? Skal det være offentlige frem for private initiativer? Og skal nye klima- og miljørelaterede initiativer integreres i eksisterende institutioner, eller kræver de mere dybtgående samfundsstrukturelle ændringer? DE FLESTE VIL nok mene, at en vellykket klimaindsats handler om stærke forhandlingsresultater på de årligt tilbagevendende globale klimakonferencer, tilstrækkeligt med finansielle ressourcer og effektive teknologiske løsninger tillige med videnskabelige fremskridt.

Disse ting er naturligvis meget vigtige, og her er rige lande som Danmark langt bedre stillede end fattige lande som Kenya. Imidlertid illustrerer de to lande, at klimaindsatserne, uanset hvor i verden de finder sted, ofte rammer ind i en bred vifte af grundlæggende interessemodsætninger. Det betyder, at en vellykket klimaindsats i mindst lige så høj grad som teknologiske løsninger afhænger af, hvordan eksisterende institutioner og beslutningstagere håndterer de interessekonflikter, der uvægerligt opstår i forbindelse hermed.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
institut for fødevare- og ressourceøkonomi

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaforandringer. Kenya og Danmark har mere til fælles, end man skulle tro

# data[].attributes.attachment_link.description
(Bragt i Politiken 13. april 2019) Selv om Kenya og Danmark har vidt forskellige forudsætninger, påvirkes de overraskende ensartet af udfordringerne. Der har længe været godt gang i debatten om klimaforandringerne. Diskussionerne handler af gode grunde primært om, hvordan vi skal forebygge klimaforandringerne, men der er dog et stigende fokus på, hvordan vi lærer at tilpasse os de forandringer, som allerede er i gang.

# data[].attributes.headline
gruppe 1 Beskriv de vigtigste hovedtræk i Kyoto protokollen

# data[].attributes.subject
gruppe 1 Beskriv de vigtigste hovedtræk i Kyoto protokollen

# data[].attributes.body
kyoto protokollen er en international underskrevet aftale om at man skal prøve at reducere udslippet af drivhusgasser.

landene for strafferenter hvis de reducere for lidt

https://www.globalis.dk/om-fn/aftaler/miljoe-og-klima/kyoto-protokollen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Globalis ønsker at tilbyde en service, der giver dig en god oplevelse. Til dette ønsker vi at bruge cookies til statistik. Vi indsamler oplysninger om din enhed, tidspunkt, besøgte sider og din IP-adresse via Google Analytic

# data[].attributes.attachment_link.description
Globalis ønsker at tilbyde en service, der giver dig en god oplevelse. Til dette ønsker vi at bruge cookies til statistik. Vi indsamler oplysninger om din enhed, tidspunkt, besøgte sider og din IP-adresse via Google Analytic

# data[].attributes.body
- Anlæg der indeholder kølemiddel med et GWP på 150 eller derover kan ikke længere få udstedt en typegodkendelse fra d. 1 Januar 2011.

- Fra d. 1 Januar 2017 må der ikke eftermonteres anlæg der benytter kølemiddel med et GWP på over 150, dvs. fx. intet R134a i et køretøj. Dog er der enkle biler fra 2017 og 2018 som stadig kører med kølemiddel med en GWP på over 150, da fabrikanterne stadig havde biler til og stå, der ikke var solgt, som man så igennem fingre med.

- Mekanikere må ikke fylde et anlæg hvor man er i tvivl om anlæggets tæthed.

# data[].attributes.body
- GWP kan oversættes direkte til drivhuspotentiale. GWP er et udtryk for hvor meget andre drivhusgasser "bidrager" til den globale opvarmning sammenlignet med kuldioxid (Co2).

Eksempelvis har R134a en GWP på 1300. Det betyder altså at et enkelt gram R134a der bliver udledt i atmosfæren svarer til at udlede 1300 gram Co2.

# data[].attributes.body
1.1 Grundlæggende kendskab til betjening af luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer

1.2 Grundlæggende kendskab til anvendelse af og egenskaber for fluorholdige drivhusgasser benyttet som kølemidler i luftkonditioneringsanlæg i motorkøretøjer, indvirkningen på miljøet af emissionerne fra disse gasser (omfanget af deres globale opvarmningspotentiale i forhold til klimaændringerne)

2.1
Kendskab til almindelige procedurer for genvinding af fluorholdige drivhusgasser

2.3 Tilslutning og afbrydelse af genvindingsenhed til og fra serviceåbninger på motorkøretøjers luftkonditioneringsanlæg indeholdende fluorholdige drivhusgasser