# data[].attributes.body
DR2 udsendelser i cfu's samling

# data[].attributes.body
Forløb på Samfundsfaget.dk - kræver abonnement

# data[].attributes.body
Forløb på Gyldendals samfundfagsportal - kræver abonnement

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Henvisninger til partiernes hjemmesider

# data[].attributes.body
Artikler fra VIVE

# data[].attributes.attachment_link.description
En større andel af unge fra ikke-boglige hjem er kommet ind på de videregående uddannelser i de seneste årtier, og den i international...

# data[].attributes.body
Undervisningmateriale af Arbejderbevægelsens erhvervsråd

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) har udarbejdet undervisningsmateriale til gymnasier og andre uddannelser om social differentiering og klasseforskelle i Danmark. Materialet består af redegørende, analyserende og diskuterende opgaver og spænder over temaerne: Klassernes levevilkår, social arv, geografisk ulighed og stigende polarisering.

Opgaverne er i varierende sværhedsgrader og kan nemt kobles med teori fra samfundsfag eller til projektarbejde i f.eks. AT. Undervisningsmateriale er frit tilgængeligt og kan hentes på denne side. Det er muligt at hente enkelte temaer eller hele undervisningsmaterialet i sin helhed. Endvidere er det muligt at hente en plakat om det danske klassesamfund.

Alt undervisningsmateriale bygger på data bag bogen "Det danske klassesamfund"

Hent hele undervisningsmaterialet her

Hent de enkelte undervisningstemaer her

Ud fra personers uddannelse, position på arbejdsmarkedet og indkomst kan man inddele danskerne i fem klasser: En overklasse, en højere middelklasse, en middelklasse, en arbejderklasse og en underklasse. I dette materiale er der fokus på livsbetingelserne i de forskellige klasser. Du vil desuden skulle forholde dig til, hvad det vil sige at være fattig i Danmark.

Hent tema 1 her

Er man opvokset i arbejderklassen, er der stor sandsynlighed for, at man selv bliver arbejder. Mindre end 1 pct. af børn fra underklassen ender i overklassen, og omvendt er det meget få børn fra overklassen der ender i underklassen. I dette materiale kan du gå på opdagelse i, hvordan den sociale arv har udviklet sig gennem de senere år - og hvordan Danmark klarer sig i forhold til andre lande.
Hent tema 2 her

Der er igennem de senere år blevet talt meget om Udkantsdanmark. I dette undervisningsmateriale kan du finde ud af, hvor i Danmark de forskellige klasser bor. Du vil blive klogere på, hvilke problemer de såkaldte "udkantskommuner" slås med. Samtidig vil du se, at udviklingen ikke er entydig. I nogle "udkantskommuner" går det for eksempel rigtig godt med at få unge i job.
Hent tema 3 her

I 1985 tjente en person fra overklassen i gennemsnit 1,66 gange mere end én fra arbejderklassen. I 2009 var indkomstforskellen vokset til 2,67. I dette tema kan du se, hvordan klasserne har udviklet sig fra 1985 til i dag. Du vil skulle forholde dig til, hvilke konsekvenser det har, at uligheden stiger, og hvad de stigende klasseforskelle betyder for sammenhængskraften i Danmark.
Hent tema 4 her

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) har udarbejdet undervisningsmateriale til gymnasier og andre uddannelser om social differentiering og klasseforskelle i Danmark. Materialet består af redegørende, analyserende og diskuterende opgaver og spænder over temaerne: Klassernes levevilkår, social arv, geografisk ulighed og stigende polarisering. Opgaverne er i varierende sværhedsgrader og kan nemt kobles med teori fra samfundsfag eller til projektarbejde i f.eks.

# data[].attributes.body
Faktalink

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan opstår social arv?

Negativ social arv betyder, at forskellige former for ulighed og barrierer kan gå i arv fra forældre til børn. Eksempelvis risikerer børn, der har en utryg barndom, fordi forældrene måske er alkoholikere, arbejdsløse, psykisk syge eller kriminelle at ende i selvsamme situation som voksne. Socialforskningsinstituttet (SFI) peger i undersøgelsen "Vidensopsamling om social arv" (se kilder) på en række belastninger, der øger risikoen for, at børn på den ene eller anden måde genskaber forældrenes sociale liv. Det kan være:

· misbrug

·vold i familien

· kriminalitet

·arbejdsløshed

·skilsmisse

· sædelighedsforbrydelser eller

· psykiske problemer.

Social arv er et meget bredt begreb, og forskerne ved endnu ikke, hvordan mekanismerne præcist fungerer. Nogle udsatte børn bryder med deres negative sociale arv og bliver velfungerende voksne, mens andre ikke gør - omvendt kan børn fra velstillede hjem også ende i problemer, som børn med negativ social arv slås med. Det er altså ikke muligt at pege på en entydig sammenhæng mellem bestemte opvækstvilkår og et efterfølgende dårligt eller godt liv som voksen. Men vi ved, at psykiske belastninger i barndommen, kan nedbryde børns selvtillid og personlighed, og at det kan give alvorlige konsekvenser senere i voksenlivet. Derudover viser forskningen ifølge Mads Meier Jæger, seniorforsker ved SFI, at den sociale arv spiller ind tidligere end hidtil antaget - allerede i fosterstadiet påvirker forældrenes kulturelle vaner den fremtidige udvikling, for eksempel hvis moderen ryger, drikker alkohol eller er overvægtig, så har det en social slagside, der påvirker både under graviditeten og efter fødslen, skriver Mads Meier Jæger i "Social arv i Danmark" (se kilder).

Hvordan kommer den negative sociale arv til udtryk i voksenlivet?

En meget lille gruppe af befolkningen udsættes for meget specifikke belastninger i barndommen, så som vold, alkohol- og stofmisbrug, incest og forældres selvmordsforsøg. Udenlandske undersøgelser refereret af Else Christensen i et arbejdspapir fra Socialforskningsinstituttet, "Social arv i voldsramte familier" (se kilder), viser for eksempel, at når børn oplever vold i barndommen, viser det sig i form af psykiske problemer, når de bliver voksne. Børnene har flere depressive symptomer, mener selv, de er mere stressede, har flere problemer med misbrug og angst, og de er mere fjendtlige over for omverdenen. I en dansk forløbsundersøgelse "Risikofaktorer i barndommen" (se kilder) foretaget af seniorforsker ved SFI, Mogens Nygaard Christoffersen, kan man konstatere en overdødelighed og overhyppighed af for eksempel forsøg på selvmord og narkomani blandt børn af alkoholiserede forældre og børn, hvis mødre var narkomaner.

Har man en forælder, der er eller har siddet i fængsel for kriminalitet, stiger risikoen for, at man selv ender bag tremmer. Forsømte børn har langt større risiko for at ende i kriminalitet end andre børn. Fem gange så mange af de børn, der har været udsat for alkoholiserede eller voldelige forældre, ender med at blive voldsforbrydere eller tyve end voksne, der har haft en barndom uden forældresvigt, det konkluderer en undersøgelse fra 2007, foretaget af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd for LO. En undersøgelse, der i 2013 bekræftes af forsker ved Aarhus Universitet, Pia Fuglsang Olsen: "De børn, der har haft en forælder i fængsel, har en forøget risiko for at begå ejendomskriminalitet og ungdomskriminalitet." (se kilder). Forskningen taler om en familietradition for kriminalitet. Hvis faren har fået en dom for kriminalitet, fordobles risikoen for, at hans søn senere for en dom. Det samme gælder for næsten halvdelen af de unge, der havde en mor, som var dømt for kriminalitet, viser S. Beck Petersen i et arbejdspapir fra SFI, "Børn af kriminelle familier" (se kilder).

Hvor udbredt er social arv i Danmark?

Hvad betyder institutioner og uddannelse for den sociale arv?

Hvordan kan man bryde ud af den sociale arv?

Taler man om social arv, taler man også tit om mønsterbrydere. Begrebet mønsterbryder anvendes som en karakteristik af personer, der oplever at kravle op ad den sociale rangstige. Forskningsprojektet "Den sociale arv og mønsterbrydere" foretaget af Danmarks Pædagogiske Universitet (se kilder) forsøger at afdække de mekanismer, der fører til, at et menneske fra et socialt belastet opvækstmiljø oplever at bevæge sig op ad den sociale rangstige. Det drejer sig primært om børn, hvis miljø har været præget af manglende uddannelse hos forældrene, høj arbejdsløshed, dårlig økonomi, ringe boligforhold og i nogle tilfælde også misbrug og vold, samt at de har haft en oplevelse af at blive klientgjort af de offentlige myndigheders støttende foranstaltninger.

Forskningsprojektet "Den sociale arv og mønsterbrydere" (se kilder) bygger på interview med 24 personer, der opfatter sig selv som mønsterbrydere. Projektet peger på, at motivationen for at bryde den sociale arv først og fremmest er relationer til personer, for eksempel en pædagog lærer eller en anden voksen, der betyder noget særligt for den enkelte. Og hvor den pågældende også oplever selvbestemmelse samt at være aktør i sit eget liv - ikke bare et objekt for en eller anden social indsats. Forskningen peger desuden på værdien af en pædagogik, der tager udgangspunkt i menneskets behov for at skabe helhed og mening i tilværelsen.

Seniorforsker Sven Thyssen, Danmarks Pædagogiske Universitet, har i arbejdspapiret "Pædagogers kompetencer i relation til børn i daginstitution" (se kilder) argumenteret for, at pædagogers evne til indlevelse, omsorg og fokus på at støtte svage børn kan være med til at overvinde barrierer for social mobilitet. En udvikling i kvaliteten af pædagogikken i daginstitutioner er ligeledes af stor betydning for mønsterbrydere, konkluderer Sven Thyssen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Negativ social arv betyder, at forskellige former for ulighed og barrierer kan gå i arv fra forældre til børn. Eksempelvis risikerer børn, der har en utryg barndom, fordi forældrene måske er alkoholikere, arbejdsløse, psykisk syge eller kriminelle at ende i selvsamme situation som voksne.

# data[].attributes.body
"Enhver er sin egen lykkes smed", "Solidaritet med de svageste" eller "Gud, konge og fædreland." De politiske ideologier har forskellige bud på, hvordan samfundet skal se ud. Bliv klogere på liberalisme, socialisme og konservatisme her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.body
I Danmark har vi et væld af forskellige partier, bare i Folketinget sidder der politikere fra otte forskellige partier. Imens kæmper andre partier for en plads på Borgen, og andre er gået i opløsning. Se klip og læs artikler om tidligere og nuværede partier i Danmark.