# data[].attributes.body
Salasana: mediaymparisto22

# data[].attributes.body
Sanoman tarina alkoi kun Päivälehti perustettiin 1889. 1904 Sanoma rekisteröitiin, päivälehti lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin Helsingin sanomat, josta tuli Suomen suurin sanomalehti vuonna 1954. 2005 yli puolet Sanoman tuloista tuli suomen ulkopuolelta tehden siitä kansainvälisen yhtiön. Sanoma alkoi myös laajentaa oppimateriaaleihin ja hankki omistukseensa oppimateriaalien kustantajan Nowa Eran 2008 sekä osti Tammelta oppimateriaalit 2011.

# data[].attributes.headline
Lähteet: Henry Blodget: 14 asiaa median tulevaisuudesta

# data[].attributes.subject
Lähteet: Henry Blodget: 14 asiaa median tulevaisuudesta

# data[].attributes.attachment_link.title
HENRY BLODGET: 14 Things You’ll Want To Know About The Future Of Media

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Murroksen ytimessä ovat muutokset asiakkaiden arjessa ja median käyttötavoissa.

Media on hyvä esimerkki perinteisestä toimialasta, jota digitalisaatio on ravistellut voimakkaasti. Erilaiset digialustat ovat muuttaneet sitä, kuinka sisältöä tuotetaan, toimitetaan ja jaetaan.

Vielä 1990-luvulla sisällön jakelua rajoittivat maantieteelliset alueet ja pienempi määrä jakelukanavia. Lisäksi mainonnan kenttä oli yksinkertaisempi ja sisällöntuottajalle riitti yhden sisältöformaatin taito. Kun kuluttajat ovat alkaneet viettää kasvavassa määrin aikaa verkossa, mobiilisovelluksissa ja sosiaalisen median alustoilla ilmaisten sisältöjen parissa, perinteisen median on ollut pakko arvioida uudelleen liiketoimintamallejaan.
Digitalisaatio yllätti
Perinteiset mediat, kuten sanomalehdet, televisio, radio, kirjat ja aikakauslehdet ovat joutuneet 2000-luvun taitteesta lähtien kokeilemaan erilaisia ilmaisiin ja maksullisiin tuotteisiin ja palveluihin nojaavia ansaintamalleja. Vaikka tulot perinteisestä liiketoiminnasta olivat tasaisessa laskussa, siirtyminen perinteisestä ansaintamallista monikanavaiseen sisältöön ja siitä seuraava organisaatiomuutos olivat monessa yrityksessä hitaita.

Samanaikaiset taloustaantuman 2008 jälkeiset vaikutukset säästivät vain harvat mediatalot Suomessa YT-neuvotteluilta ja irtisanomisilta. Erityisesti lehdissä toimitusten on pitänyt samanaikaisesti sopeutua tuottamaan sisältöä eri alustoille, työskentelemään uusien järjestelmien kanssa sekä ottamaan eri lailla huomioon muita funktioita kuten taittoa.

Johtajien haasteena on ollut digin liiketoiminnallisen arvon ja merkityksen arviointi, mikä on ollut yksi syy mediatalojen digisiirtymän hitaalle startille.
Hallitukset tarvitset ulkopuolista osaamista
Erityisesti perinteisissä printtitaloissa on mennyt kauan ennen kuin on ymmärretty, että printistä ja digistä ei voida enää puhua erikseen, vaan kyse on sisällöistä. Uusi toimintaympäristö vaatii sisällöntuottajilta nopeatempoisuutta ja teknologian ymmärrystä. Esimerkiksi toimittajien on pitänyt oivaltaa kuinka iso vaikutusvalta kuluttajilla on verkossa: jos sisällöt eivät miellytä, se ei jää sosiaalisen median aikakaudella epäselväksi.

Digistä ovat pystyneet ensimmäisenä hyötymään ne yritykset, joiden johto on kannustanut ja mahdollistanut joskus rohkeaankin kokeilukulttuuriin. Näissä yrityksissä on ymmärretty, että digiympäristössä strategiatyöskentely vaatii ketteryyttä ja epävarmuuden hyväksymistä. Yrityskulttuurin muutosta on pitänyt johtaa pitkäjänteisesti, ruohonjuuritasolta lähtien, asettamalla sisällöntuottajille helposti saavutettavia päiväkohtaisia tavoitteita.

Yritykset joutuvat jatkossakin ratkomaan sellaisia ongelmia, joita ala ei ole aiemmin kokenut. Tällainen epävarmuuden aika korostaa hallitustyöskentelyn roolia, ja siksi hallituksissa tulisi olla sekä perinteistä liiketoimintaa ymmärtäviä jäseniä että sellaisia, joilla on asiantuntijuutta ulkopuolelta.
Kasvua perinteisten toimintojen ulkopuolelta
Tämän päivän yrityksistä useat ovat valmiimpia muutokseen kuin digitalisaation alkutaipaleella ja arvostus digiosaajia kohtaan on korostunut. Media-alalla dataosaajien, kuten data-analyytikkojen ja kasvuhakkereiden palkkaaminen on yleistynyt. Myös teknologia- ja datajohtajia on haluttu yritysten johtoryhmiin.

Digimurroksen aikana uusien digitaalisten palveluiden lähtökohtana ovat olleet perinteiset journalistiset mediasisällöt, toisin sanoen yritysten ydinosaaminen. Harva yritys on kuitenkaan vielä onnistunut sitouttamaan kuluttajia sisältöihinsä yhtä tehokkaasti kuin alustayritykset, kuten Facebook ja Google. Vaikka teknologiajätit mahdollistavat paljon, ne myös samalla vievät ison osan mainonnan tuloista, kuluttajien ajasta ja datasta.

Median tulevaisuuden kannalta olennainen kysymys on, kuinka kauan uudet digitaaliset palvelut tulevat kytkeytymään perinteisiin mediasisältöihin ja voivatko ne jossain vaiheessa tulla pääbisnekseksi. Jos uudet palvelut pärjäävät ilman mediasisältöjen julkaisemisesta saatavia synergiaetuja, ja jos sisältöliiketoiminta ei kannata yksinään, jää myös yhteiskunta ilman journalismin ja kirjallisuuden tuottamia positiivisia vaikutuksia.

Noora Pinjamaa
Uuden kasvun asiantuntija, Medialiitto
Teksti on lyhennelmä artikkelista, joka julkaistaan 15.12.2017 ilmestyvässä Boardview-lehdessä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Media-alan digitalisaatio jatkuu | Directors' Institute Finland

# data[].attributes.attachment_link.description
Murroksen ytimessä ovat muutokset asiakkaiden arjessa ja median käyttötavoissa. Media on hyvä esimerkki perinteisestä toimialasta, jota digitalisaatio on ravistellut voimakkaasti. Erilaiset digialustat ovat muuttaneet sitä, kuinka sisältöä tuotetaan, toimitetaan ja jaetaan. Vielä 1990-luvulla sisällön jakelua rajoittivat maantieteelliset alueet ja pienempi määrä jakelukanavia. Lisäksi mainonnan kenttä oli yksinkertaisempi ja sisällöntuottajalle riitti yhden sisältöformaatin taito.

# data[].attributes.headline
Näin Alma-kauppa muuttaa Suomen mediamaisemaa, Yle-artikkeli, 2/2020

# data[].attributes.subject
Näin Alma-kauppa muuttaa Suomen mediamaisemaa, Yle-artikkeli, 2/2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alma-median lehtien siirtyminen Sanomalle on synnyttänyt spekulaatioita siitä, mihin suuntaan kotimainen mediakenttä kehittyy.

Kuva: Samuli Huttunen, Lasse Isokangas / Yle

Tamperelaisten ykköslehti Aamulehti, porilaisten suosikkilehti Satakunnan kansa sekä joukko pienempiä lehtiä ovat siirtymässä Alma Medialta uudelle omistajalle.

Ostajana on useita medioita omistava pörssiyhtiö Sanoma, joka julkaisee esimerkiksi Helsingin Sanomia ja Ilta-Sanomia sekä pyörittää useita tv- ja radiokanavia.

Alma Median rooli maakunta- ja aluelehtimarkkinassa kutistuu olemattomiin, kun markkinoilta katoaa yksi pitkän linjan maakunnallinen omistaja.

Alma jatkaa kuitenkin useiden erikoislehtiensä, kuten Kauppalehden ja Talouselämän sekä Iltalehden ja digitaalisten palvelujen omistajana.

Euroopan bisneksistään kotimaan suuntaan kääntynyt Sanoma osti toissa vuonna enemmistön Suomen tietotoimistosta ja nyt ison siivun suomalaista mediaa.

Kartta näyttää Suomen lehtitalojen ydinalueet. Monien sanomalehtien levikkialueet ovat päällekkäisiä. Kuva: Samuli Huttunen / Yle, koonnut: Kaisa Uusitalo / Yle

Moniäänisyys tuskin katoaa minnekään

Johtaako tällainen kehitys mahdollisesti mediakentän keskittymiseen?

Jyväskylän yliopiston journalistiikan professori Mikko Villin mukaan kauppa tuskin vaikuttaa merkittävästi lehdistönvapauteen Suomessa

- Olisi liian iso riski, jos alkaisi näyttää siltä, että Sanoma vetelee naruja, ja vaikkapa pirkanmaalainen itsenäisyys lehden sisällöissä vähenisi, Villi toteaa.

Samaa mieltä on HS:n haastattelema (siirryt toiseen palveluun) viestintäyrittäjä Pasi Kivioja. Hänen mukaansa julkaisujen kesken voi syntyä yhteistyökuvioita, mutta kauppa sinänsä ei vaikuttaisi moniäänisyyteen.

Sanoman toimitusjohtaja Susan Duinhoven ilmoittikin, että Helsingin Sanomien juttuja voi jatkossa ilmestyä myös Aamulehdessä ja muissa Almalta Sanomalle siirtyvissä lehdissä.

Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanne ei näe, että yritysosto lisäisi median keskittymistä Suomessa. Hänen mukaansa ei ole ongelma, että markkinoilta häviää yksi suuri maakunnallinen omistaja.

Ulkomaantoimintoihin panostavalle Almalle myytävät lehdet ovat olleet laskevan liiketoiminnan aluetta.

Myös Aamulehden vastaava päätoimittaja Jussi Tuulensuu vakuuttaa (siirryt toiseen palveluun) , ettei lehden sisältö muutu ja että toimittajakunta pysyy samana. Hänen mukaansa on todennäköistä, että juttuja ryhdytään julkaisemaan ristiin. Tuulensuu kuitenkin korostaa, että Aamulehden sisältö pysyy paikallisena.

Kuva: Jani Aarnio / Yle

Uusi luku kotimaisessa mediakentässä

Niemisen mukaan kahden suuren kilpailijan keskinäinen mittelö voi johtaa sellaiseenkin tilanteeseen, Länsi-Suomea hallitsee jatkossa Sanoma ja Keski- ja Itä-Suomea Keskisuomalainen.

Kaupan positiivisena puolena Nieminen näkee sen, että Sanoman ostamat Aamulehti, Satakunnan Kansa ja muut 13 lehteä tulevat jatkossa hyötymään Helsingin Sanomien digitaalisista panostuksista.
Sanoman ja Alman kaupasta sekä median keskittymisestä keskustellaan tänään tiistaina A-studiossa Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa klo 21. Vieraina Tampereen yliopiston tiedotusopin dosentti Heikki Hellman ja Journalistin päätoimittaja Maria Petterson. Juontajana Heikki Ali-Hokka. #yleastudio

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin Alma-kauppa muuttaa Suomen mediamaisemaa - onko lehdistön moniäänisyys vaarassa?

# data[].attributes.attachment_link.description
Alma-median lehtien siirtyminen Sanomalle on synnyttänyt spekulaatioita siitä, mihin suuntaan kotimainen mediakenttä kehittyy. Tamperelaisten ykköslehti Aamulehti, porilaisten suosikkilehti Satakunnan kansa sekä joukko pienempiä lehtiä ovat siirtymässä Alma Medialta uudelle omistajalle. Ostajana on useita medioita omistava pörssiyhtiö Sanoma, joka julkaisee esimerkiksi Helsingin Sanomia ja Ilta-Sanomia sekä pyörittää useita tv- ja radiokanavia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1889

Sanoman tarina alkaa, kun Helsingin Sanomien edeltäjä Päivälehti perustetaan Helsingissä

1904

Päivälehden kustantaja Sanoma Osakeyhtiö rekisteröidään. Päivälehti lakkautetaan, Helsingin Sanomat perustetaan.

1930

Sanoma alkaa julkaista ensimmäistä aikakauslehteä Viikkosanomia.

1932

Ilta-Sanomat perustetaan Helsingin Sanomien iltapainokseksi.

1950

Sanoma laajentaa naislehtiin ja sarjakuviin. Aku Ankka tulee osaksi Sanoman lehtiportfoliota.

1951

Kuvatoimisto Lehtikuva perustetaan.

1954

Helsingin Sanomista Suomen suurin sanomalehti.

1977

Sanomalehtien painaminen siirtyy Helsingin keskustasta Vantaalle rakennettuun, aikansa huipputekniikkaa edustavaan Sanomalan painolaitokseen.

1981

Sanoma laajentaa televisiotoimialalle ja hankkii Helsinki Televisio Oy:n.

1993

Sanomalehtien kustantaminen ja aikakauslehdet sekä sähköiset viestimet eriytettiin omiin yhtiöihinsä.

1997

Neloselle valtakunnallinen televisiotoimilupa

1999

Sanoma fuusioituu Werner Söderströmin kanssa, SanomaWSOY perustetaan.

2001

Sanoma ostaa hollantilaisen mediayhtiö VNU:n aikakauslehtiliiketoiminnan.

2003

Rautakirja sulautuu Sanomaan. Rautakirjaan kuuluivat R-kioskit, Finnkinon elokuvateatterit, Suomalainen Kirjakauppa ja Lehtipiste.

2004

Oppimateriaaliliiketoiminta laajenee Euroopassa. Sanoma ostaa enemmistöosuuden puolalaisesta Young Digital Planetista sekä Malmbergin Hollanista ja Van Inin Belgiasta.

2005

Venäjältä ostetaan aikakauslehtikustantaja Independent Media.

2006

Sanoma on aidosti kansainvälinen yhtiö: yli 50 % liikevaihdosta tulee Suomen ulkopuolelta.

2008

SanomaWSOY-nimi muuttuu Sanomaksi. Sanoma hankkii omistukseensa puolalaisen oppimateriaalien kustantajan Nowa Eran.

2010

Ydintoimintoihin keskittyminen jatkuu: Finnkinon elokuvateatterit, Lehtikuva ja Welhon liiketoiminnot myydään. Sanoma ostaa loput puolaisen oppimateriaaliyhtiön Young Digital Planetin osakkeista.

2011

Sanoma ostaa SBS:n televisiotoiminnan Hollannissa ja Belgiassa. Hollannista tulee Sanoman suurin markkina. Sanoma ostaa Tammelta oppimateriaalit, jotka sulautetaan suomalaiseen oppimateriaalikustantajaan Sanoma Prohon. Bonnierilta ostettu ruotsalainen oppimateriaaliyhtiö saa nimekseen Sanoma Utbildning.

2012

Sanoma keskittyy kuluttajamediaan ja oppimisratkaisuihin: kioskitoiminnot myydään.

2014

Sanoman Suomen-mediatoiminnot fuusioituvat yhteiseksi yhtiöksi, Sanoma Media Finland syntyy.

2015

Sanoman vetäytyminen Itä-Euroopan markkinoilta päätökseen. Sanoma Media Russia and CEE lopettaa toimintansa.

2017

Sanoma myy SBS:n televisiotoiminnan Hollannissa.

2018

Sanoma vahvistaa festivaali- ja tapahtumaliiketoimintaansa Suomessa. Sanoma sai päätökseen Belgian naistenlehtien tuotevalikoimansa myynnin.

2019

Sanoma ostaa Iddinkin, johtavan hollantilaisen oppimisratkaisujen ja -palvelujen toimittajan, ja laajentaa liiketoimintaansa toisen asteen koulutuksessa käytössä oleviin integroituihin digitaalisiin oppimisratkaisuihin. Iddink tarjoaa Sanomalle vahvan kasvuperustan Alankomaissa, Belgiassa ja Espanjassa.

2020

Huhtikuussa Sanoma myy medialiiketoimintansa Hollannissa ja ostaa Alma Median alueelliset uutismediat Suomessa. Heinäkuussa Sanoma myy luokiteltujen ilmoitusten liiketoimintansa Oikotien Schibstedille.

Lokakuussa Sanoma ostaa Santillana Spainin, Espanjan johtavan perusopetuksen ja toisen asteen koulutuksen oppimateriaalikustantajan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sanoman tarina alkaa, kun Helsingin Sanomien edeltäjä Päivälehti perustetaan Helsingissä Päivälehden kustantaja Sanoma Osakeyhtiö rekisteröidään. Päivälehti lakkautetaan, Helsingin Sanomat perustetaan. Sanoma alkaa julkaista ensimmäistä aikakauslehteä Viikkosanomia. Ilta-Sanomat perustetaan Helsingin Sanomien iltapainokseksi. Sanoma laajentaa naislehtiin ja sarjakuviin. Aku Ankka tulee osaksi Sanoman lehtiportfoliota. Kuvatoimisto Lehtikuva perustetaan. Helsingin Sanomista Suomen suurin sanomalehti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanoma Media Finland on Suomen suurin kaupallinen mediayhtiö

# data[].attributes.attachment_link.description
SMF tarjoaa tietoa, elämyksiä ja viihdettä kaikissa kanavissa ja tavoittaa päivittäin lähes kaikki suomalaiset.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle on suomalaisten oma julkisen palvelun mediayhtiö ja maan monipuolisin luovan työn yhteisö. Näillä sivuilla kerromme, miten Yle toimii ja kuinka palvelemme kaikkia suomalaisia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Otava-konserni on monialainen kotimainen mediayhtiö, joka elää merkityksellisten kohtaamisten alustana muuttuvassa maailmassa.

# data[].attributes.headline
Mediakentän muutos ja miten digitalisaatio ja some ovat osa sitä

# data[].attributes.subject
Mediakentän muutos ja miten digitalisaatio ja some ovat osa sitä

# data[].attributes.body
Suoratoistopalvelut ovat ohittamassa tv:n ja podcastit radion.

Somen haltuunotto ja digitaalisten sisältöjen luominen on yhä tärkeämpää.

Asiakkaiden halu maksaa palvelusta.

Somesta tiedon ja uutisten lähde.

# data[].attributes.body
Sanoma on ostanut yhä useamman tuotteen itselleen omistaen näin suuren osan suomen mediasta. Voiko Sanoma tulevaisuudessa hallita koko Länsi-Suomen mediaa ja voiko se esimerkiksi heikentää moniarvoisuutta?

# data[].attributes.body
1. Universal supermarket
Kaikkea mediaa tuottaa muutama massiivinen yhtiö.
2. Content endgame
Yhtiöt jakavat sisältöä omien kanaviensa kautta. Sisällön moninaisuus pienentynyt, laatu parantunut.
3. Revenge of the broadcasters
Yksittäisillä yhtiöillä suuri jalansija tv- ja video ympäristössä.
4. Lost in diversity
Ei dominoivia osapuolia, suuri rikkaus sisällössä.

# data[].attributes.body
YleX on ottanut somen haltuun tehden sisällöstään samaistuttavaa ja henkilökohtaista.

Radio

Tiktok

Instagram

Yle Areena

Spotify soittolistat ja podcast

# data[].attributes.body
Nopeat nettiyhteydet

Käyttäjäturva ja yksityisyys

Sovellusten helppokäyttöisyys

Personointi

AI, AR (augmented reality)

Uudenlainen osaaminen

Oppimisympäristöt

Somen haltuunotto

# data[].attributes.body
Suomessa uutisten valtamedioita ovat Ylen omistama Yle uutiset ja Sanoman omistamat Helsingin sanomat ja ilta-sanomat sekä Alman omistama Iltalehti. Suomessa valtamediaan on suuri luotto. Uutismedioiden lisäksi mediayhtiöltä odotetaan paljon muitakin palveluja esimerkiksi videon audion ja oppimisympäristöjen muodossa. Myös sosiaalisen median haltuunotto ja digitalisaation mukana pysyminen on tärkeää.

# data[].attributes.body
Otava-konserni kustantaa kirjoja ja aikakauslehtiä.
Kirjallisuus

F-Kustannus (Musiikki)

Nemo (Tieto- ja lastenkirjat)

Moreeni (Kädentaidot)

Atena (Kauno- ja tietokirjallisuus)

Oppimisen palvelut

Oppimisen sisällöt esiopetuksesta lukioon

Kauppa

Suomalainen Kirjakauppa

Jamera

Otava Media

Suomen kuvalehti

Anna

Kotiliesi

Media- ja sisältöpalvelut

# data[].attributes.body
Suomen valtion omistama mediayhtiö

Yle Uutiset

Yle Areena

YleX

Abitreenit

Pikku Kakkonen

Yle TV1, TV2

Yle Teema, Yle Fem

# data[].attributes.body
Digitaalisia palveluja ja sisältöä tarjoava mediakonserni
Alma Consumer:

Iltalehti

Etuovi.com

Alma Talent:

Kauppalehti

Arvopaperi

Alma Career:

Monster.fi

# data[].attributes.body
Suomen suurin kaupallinen mediakonserni

Helsingin Sanomat

Ilta Sanomat

Aamulehti

Nelonen

Ruutu

Liv

Radio Rock

Radio Suomipop

Aku Ankka

# data[].attributes.body
Sanoma

Yle

Alma

Otava