# data[].attributes.body
Mangfaldet i klassen var at det var ein utenlandsk statsborger og resten nordmenn.

# data[].attributes.body
Det påverka ikkje lærar si rolle eller planlegging, eleven var sterk i dei fleste fag. Fekk tilpassa undervisning i norsk og engelsk men det er forståeleg.

# data[].attributes.body
Alle elevene var norske men noen hadde utenlandske foreldre/bakgrunn

# data[].attributes.body
Hadde et stort elevmangfold, der klassen var sammensatt av mange nasjonaliteter

# data[].attributes.body
Media påverkar norske skuleelevar på fleire måtar. Det kan vere ein negativ påverknad ved at ein skapar fremmedfrykt for religionar på grunn av framstilling som for eksempel ved terror. Det er ofte dei negative tinga som blir tatt opp i media så då skapa du eit negativt syn eller tanke om religionane.

# data[].attributes.body
De måtte ta hensyn i forhold til kirkebesøk og enkelte markerings dager.

# data[].attributes.body
Det var et stort mangfold både i evne -og kunnskapsnivå, religioner og kulturer. Det var noen elever i klassen som fikk gå ut på grupperom med en voksen i flere av timene i løpet av uka. Dette var avgjørende for at de skulle lære noe.  De ulike religionene og kulturene kom ikke så godt fram i vanlig undervisning, da disse elevene var relativt sterke i fag og hadde god kontroll på norsken. Det kom heller frem da vi hadde om deres religion i KRLE eller i mat og helse faget, der de med utenlandsk kultur ofte skilte seg litt ut på kjøkkenet.

# data[].attributes.body
Man må være mer bevisst på hvordan man legger frem de ulike kulturene, for å ikke "tråkke feil". Må i noen tilfeller tilrettelegge ukesplanen og beskjeder som blir sendt med hjem. Skole-hjem samarbeidet kan bli påvirket av språket, om man ikke skjønner hverandre kan det være lurt å benytte seg av en tolk eller noen man kjenner som kan oversette - slik at man vet at begge parter forstår det den andre sier.

# data[].attributes.body
mangfoldet var meget variert. Ein del harry sogninga, miksa saman med varierande elevar frå ein del nasjonalitetar. varierande kva nivå dei var på med norsken sin. nokre snakka lite til ingen norsk medan nokre snakka relativt bra norsk men foretrakk engelsk

# data[].attributes.body
Det var stort mangfold i klassen, noen elever hadde fremmedspråklig bakgrunn, det var greit religiøst mangfold, diversitet i hobbyer og interesser, fysisk og psykiske variasjoner og forskjeller i sosial holdning.

# data[].attributes.body
Majoriteten av elevene i klassen hadde etnisk norske foreldre, med unntak av fem elever, der noen av de var født i Norge. Det var et religiøst mangfold i klassen, som noen ganger kunne by på utfordringer. Elevgruppa var sammensatt av flere nasjonaliteter.
Det var også et tydelig mangfold når det kom til det faglige.
Vi hadde også en elev som var transseksuell. Det var to elever med dysleksi.

# data[].attributes.body
Stort mangfald, både når det kom til kultur, nasjonalitet, bakgrunn, men også når det kom til evne og mellom anna psykisk helse.

# data[].attributes.body
Angst, depresjon, ADHD, autisme, muslimer, vansker i matte, rus under svangerskap, ressurssterke og ressurssvake foreldre, ADD, Aspergers, barn i fosterhjem

# data[].attributes.body
Dette kunne føre til utfordringer i forhold til planlegging da klassens faglige kompetansenivåer var veldig varierte. Det kreves også ekstra omtanke dersom man skal dele dem inn i grupper, da noen grupper bare ikke fungerer. Ofte hvis det blir gruppearbeid er det gunstig å ha flere lærere til stede, da det fort kan bli litt surr hvis de ikke ses over skikkelig. I forhold til skole-hjem samarbeid var det stort sett greit, men rundt noen av elevene må man trå forsiktig da det kan involvere BUP og/eller PPT.

# data[].attributes.body
Meinar at Anders skal spørre eleven om han vil ha litt vatten. Anders kan ikkje tvinge eleven til å ete eller sånn, men eg skjønnar koffor han tenker det han tenker og er skeptisk. Han må respektere det eleven/foreldra har bestemt, men han kan spør eleven om han vil ha vatten så valget blir på eleven. Eleven må prestere på skulen så då treng dei vatten å mat.

# data[].attributes.body
Vi merket at det var litt ekstra planlegging for å få alle hjulene til å gå rundt og at alle endene skulle møtes. I og med at de to kontaktlærerne som hadde klasse 9E har jobbet på team sammen i over 20 år - så hadde de funnet en fin måte å håndtere ulike klasser på. Nå som det skulle komme mange ukrainske ungdommer til skolen så satt de allerede å planla hvordan det ville påvirke deres -og klassens skolehverdag, og om hvordan de skulle jobbe for at alle behov skulle fortsette å bli dekket.

# data[].attributes.body
me måtte tenke mest gjennom dette med tanke på kroppsøvinga og med kontakt mellom det motsatte kjønn med desse elevane. utenom det påverka ikkje det oss noko spesielt utenom nokre kommunikasjonsvanskar med heimen

# data[].attributes.body
Mangfoldet i klassen fikk mest å si for gruppeinndelingene og ift hvor de ble plassert når de fikk nye plasser. Man var også nødt til å ta hensyn til mangfoldet når det kom til undervisningen, da man var nødt til å være tydelig for å unngå misforståelser. Vi var også nødt til å tilpasse undervisningen etter hver enkelt elev da det var stort sprik i klassen når det kom til det faglige.

# data[].attributes.body
Må ta ein del hensyn og tilpassingar, som ekstra hjelp med lesing og skriving eller norsk opplæring, dette må passe inn i den ordinære opplæringa. Kan møte på utfordringar når det kjem til det med kommunikasjon, kan vere foreldre med anna morsmål som ikkje kan så godt norsk.

# data[].attributes.body
Mener skikkelig opplæring i svømming som er en livslang ferdighet er en større prioritet for barn og unge enn religiøse restriksjoner. Slike restriksjoner kan også føre til at ungen blir litt utafor sosialt og går glipp av viktig opplæring som resten av barna er del av i lag.

# data[].attributes.body
Jeg tenker at hvis det er foreldrene sin forespørsel så burde man gå etter hva loven sier. Er det jenta selv som er så religiøs at hun ikke vil delta i denne typen aktivitet på skolen, så synes jeg at man skal ta det til etterretning. Men kanskje ikke før etter barneskolen.

# data[].attributes.body
Mange hensyn man må ta
Mye tilpasning i undervisning
Gruppesamensettning
Mengde arbeid
Vanskelighetsgrad
Arbeidsmåter
Elever som blir tatt ut av timen
Skolevegring
Noen elever trengte ikke å gjøre lekser
Skole-hjem samarbeid

# data[].attributes.body
Også mener jeg at hvis de har mulighet til å drive med såpass tilpasset opplæring for å møte en religion må denne måten - så er det supert, men det er veldig lite realistisk hos de aller fleste skoler.

# data[].attributes.body
Anders kan fint snakke med Amir i starten av ramadan og gi beskjed om at han vil stille opp med vann eller det som trengs hvis han får beskjed :) Men IKKE press

# data[].attributes.body
Jeg tenker at det må være mulig å komme fram til en enighet med foreldrene om hvordan en kan tilpasse svømmeundervisningen så barnet deres får den svømmeundervisningen hen trenger. Dersom skolen har nok lærere av begge skjønn som kan undervise i svømming så tenker jeg at skolen burde legge til rette for at eleven får den tilstrekkelige svømme-kompetansen hen trenger, selv om dette betyr at bare damer eller bare menn kan undervise.

# data[].attributes.body
Oppg 1.
Fritakspragrafen seier at skulen skal vise respekt for elevane og foreldra sine religiøse og filosofiske overtydingar og sikre retten til likeverdig opplæring (§ 2-3 a.) ,men at det ikkje kan krevjast fritak frå opplæring om kunnskapsinnhaldet i dei ulike emna i læreplanen. og ettersom kompetansemål frå kroppsøving etter 10 trinn seier at målet for opplæringa er at eleven skal kunne

utføre varierte symjeteknikkar og kunne symje ein lengre distanse basert på eiga målsetjing

forstå og gjennomføre livberging i, på og ved vatn ute i naturen

ettersom fritakspragrafen ikkje kan brukast for å kreve fritak frå symjeopplæringa burde forpliktelsen for å legge til å sikre barn og unge grunnutdanning vege tyngre enn religionsfriheiten. Dersom skulen har ressursar til det er det sjølvsagt mogelig å legge til rette for kjønnsdelt symjeundervisnining. Ein god dialog mellom skulen og dei føresatte er viktig.

Oppg 2.
Eg tenker at anntal elevar i utgangspunket ikkje burde spele nokon rolle. Eg tenker at det er den enkelte elevens tru eller dei føresatte si overbevisning som speler ei rolle her.

# data[].attributes.headline
1. Norsk skule bør drivast på norske normer og verdiar. Likestilling, likeverd og respekt for andre bør gå framfor religiøse ønsker i eit slikt tilfelle. Kroppsøvingslæraren må kunne vere både mannleg og kvinnleg. Ut over dette bør det sjølvsagt tilretteleggast så godt ein kan, med at elevane til dømes brukar heildekkande badedrakt og får gå tidlegare i garderoben. Lova bør gå framfor og sette rammene for korleis ein vel å løyse utfordringar ein møter på. Symjing er eit spesielt og viktig fag for sjølvberging og livredding av andre. 

# data[].attributes.subject
1. Norsk skule bør drivast på norske normer og verdiar. Likestilling, likeverd og respekt for andre bør gå framfor religiøse ønsker i eit slikt tilfelle. Kroppsøvingslæraren må kunne vere både mannleg og kvinnleg. Ut over dette bør det sjølvsagt tilretteleggast så godt ein kan, med at elevane til dømes brukar heildekkande badedrakt og får gå tidlegare i garderoben. Lova bør gå framfor og sette rammene for korleis ein vel å løyse utfordringar ein møter på. Symjing er eit spesielt og viktig fag for sjølvberging og livredding av andre. 

# data[].attributes.body
Denne problemstillingen rundt Jehovas vitner i norsk skole er en av de vanskeligste synes jeg. For at Stine skal opptre profesjonelt burde hun ikke trampe ned foreldrenes ønsker. Hun burde heller snakket med kollegaer om hva som kunne vært gjort slik at jenta sine sosiale -og kulturelle behov blir møtt i klasserommet. Hvis det innebærer at hun har det mye bedre hvis hun får være med på enkelte aktiviteter så er det kanskje vært et forsøk å prate med foreldrene om det?! Hvis da foreldrene nekter, må man faktisk lytte til dette. Prøve å gjøre noe annet enn å tegne flaggene hvert bidige år for eksempel. Eventuelt ha alternativer, slik at mangfoldet blir møtt i slike situasjoner.

# data[].attributes.body
oppgave 1
Ellinor har rett til at alle parter anerkjenner hennes ønske om å være del av en organisasjon. Foreldrene har selvfølgelig lov til å si at hun ikke får dette. Lars kan som lærer snakke med henne å anerkjenne ønsket hennes, videre fortelle henne at i følge barnekonvensjonen har hun rett til å tenke og tro på hva hun vil, men hva som utøves av aktiviteter kan hun ikke ta en endelig avgjørelse på selv - enda. Men at de frie tankene, ønskene og håpene er en start på hennes egne selvstendige reise i livet.

# data[].attributes.body
Oppgave 2
Jeg ville sagt at han kan være glad for at han får være med å se på koret, for det er mange som ikke en gang får lov til det. Legge til at om det var opp til meg så skulle jeg selvfølgelig latt deg sunget, men på grunn av ønsker fra dine foreldre så kan du heller få en syngende rolle i den avsluttende revyen som vi skal ha til våren. Det skal være en revy uavhengig av religion.

# data[].attributes.headline
Medieforsker Stig Harvard (2011), skiller mellom tre former for religion i media: 1. "innenfraperspektivet". Religiøs institusjon formidlar sitt eige bodskap. Nyttast mest av eigne medlemmer eller andre som vil forstå deira perspektiv. 2.	Jornalistisk behandling av religiøse emne. Jornalisten har ingen religiøs forpliktelse – vil selge materialet sitt ved konfliktfylt, sensasjon, spektakulært, eksotisk eller personlige historier. I sosiale medier er med målet merksemd. Det som blir delt mest er gjerne sært og ofte i kontrast til det som er vanleg i samfunnet. Det ekstreme frå pressen bli meir ekstremt på sosiale medier og religiøst farga konspirasjonsteoriar florera.  3. Blanding av element frå verdsreligionar, folketru, okkultisme og populærkultur. (dømer er varulvar, zombier & kors). Nokre kan oppleve dette som missvisande, krenkande og fordumsfullt – andre ser det som så konstruert og fantasiprega at dei ikkje ser det slik.  (Sødal, 2020, s. 31-32)

# data[].attributes.subject
Medieforsker Stig Harvard (2011), skiller mellom tre former for religion i media: 1. "innenfraperspektivet". Religiøs institusjon formidlar sitt eige bodskap. Nyttast mest av eigne medlemmer eller andre som vil forstå deira perspektiv. 2.	Jornalistisk behandling av religiøse emne. Jornalisten har ingen religiøs forpliktelse – vil selge materialet sitt ved konfliktfylt, sensasjon, spektakulært, eksotisk eller personlige historier. I sosiale medier er med målet merksemd. Det som blir delt mest er gjerne sært og ofte i kontrast til det som er vanleg i samfunnet. Det ekstreme frå pressen bli meir ekstremt på sosiale medier og religiøst farga konspirasjonsteoriar florera.  3. Blanding av element frå verdsreligionar, folketru, okkultisme og populærkultur. (dømer er varulvar, zombier & kors). Nokre kan oppleve dette som missvisande, krenkande og fordumsfullt – andre ser det som så konstruert og fantasiprega at dei ikkje ser det slik.  (Sødal, 2020, s. 31-32)

# data[].attributes.body
Godt spørsmål. Jeg tror det kommer an på hvem som ser på, og hvem du ser sammen med. Hvis det er snakk om nyhetene - så er det lett å fatte korte slutninger om ulike kulturer og religioner. For eksempel jeg, når jeg var 11 år. Trodde at alle muslimer var terrorister på grunn av nyhetene. I nåtid har jeg nettopp snakket med en 9ende klasse om krigen Russland - Ukraina, der kom det faktisk frem fordommer mot de ortodokse, på grunn av Russland som et angripende land. Videre tror jeg at some har stor innvirkning både positivt og negativt på skoleelever, der er det rett og slett en jobb å gjøre for både lærere og foreldre, der vi må hjelpe barna å bli mer kritiske.

# data[].attributes.body
Oppg 1.
Foreldremandatet gjev dei føresatte det primære oppdragermandatet. Men i følge barnekonvensjonen har
"alle barn rett til å bli hørt og tatt hensyn til". Det finst og mange fine virkinger av å faste som å bli meir takknemlig for det vi har. Periodisk fasting kan og ha positive virkinger på kroppen. Det at Anders meiner at faste er en form for selvplaging som barn og unge ikkje burde utsettast for er hans meining. Anders kunne tatt ein prat med Amir og høyrt kva tankar han sjølv har rundt ramadan og fasting, for å avdekke om Amir sjølv ynskjer å faste.
Skulen skal bidra til at kvar elev kan ivareta og utvikle sin identitet i et inkluderende og mangfoldig fellesskap (1.2 Identitet og kulturelt mangfold (udir.no))

Oppg 2.

Eit kompetansemål for opplæringa i KRLE etter 10 trinn er at eleven skal kunne utforske og presentere sentrale trekk ved kristendom og andre religions- og livssynstradisjoner og deres utbredelse i dag. Ein kan argumentere for at høgtider er viktige og sentrale trekk ved religionar, men ettersom dette ikkje står spesifisert i læreplanverket er dette aktivitetar som går under fritaksparagrafen. Dersom foreldrene då ber om fritak er det viktig å respektere dette. Å markere er ein pedagogisk aktivitet som handler om å formidle kunnskap om og gi spesiell oppmerksomhet til en høytid og er ikkje det same som å feire. Eg tenker uansett at ein open dialog med foreldrene er best. Når det står at "Foreldrene trenger ikkje å få rede på dette" gjev det meg eit intrykk av at Silje veit at det ho gjer er uetisk. Det er lettare å be om tillatelse enn tilgivelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen skal gi elevene historisk og kulturell innsikt og forankring, og bidra til at hver elev kan ivareta og utvikle sin identitet i et inkluderende og mangfoldig fellesskap.

Innsikt i vår historie og kultur er viktig for utvikling av elevenes identitet og skaper tilhørighet til samfunnet. Elevene skal lære å kjenne de verdiene og tradisjonene som bidrar til å samle menneskene i landet. Kristen og humanistisk arv og tradisjon er en viktig del av landets samlede kulturarv og har spilt en sentral rolle for utvikling av vårt demokrati. Den samiske kulturarven er en del av kulturarven i Norge. Vår felles kulturarv har utviklet seg gjennom historien og skal forvaltes av nålevende og kommende generasjoner.

Felles referanserammer er viktig for den enkeltes tilhørighet til samfunnet. Dette skaper samhold og forankrer den enkeltes identitet i et større fellesskap og i en historisk sammenheng. En felles ramme gir og skal gi rom for mangfold, og elevene skal få innsikt i hvordan vi lever sammen med ulike perspektiver, holdninger og livsanskuelser. De erfaringene elevene får i møte med ulike kulturuttrykk og tradisjoner, bidrar til å forme deres identitet. Et godt samfunn er tuftet på et inkluderende og mangfoldig fellesskap.

Opplæringen skal sikre at elevene blir trygge språkbrukere, at de utvikler sin språklige identitet, og at de kan bruke språk for å tenke, skape mening, kommunisere og knytte bånd til andre. Språk gir oss tilhørighet og kulturell bevissthet. I Norge er norsk og de samiske språkene sør-, lule- og nordsamisk likeverdige. Norsk omfatter de likestilte skriftspråkene bokmål og nynorsk. Norsk tegnspråk er anerkjent som et fullverdig språk i Norge. Kunnskap om samfunnets språklige mangfold gir alle elever verdifull innsikt i ulike uttrykksformer, ideer og tradisjoner. Alle elever skal få erfare at det å kunne flere språk er en ressurs i skolen og i samfunnet.

Gjennom opplæringen skal elevene få innsikt i det samiske urfolkets historie, kultur, samfunnsliv og rettigheter. Elevene skal lære om mangfold og variasjon innenfor samisk kultur og samfunnsliv.

Fem folkegrupper med århundrelang tilknytning til Norge har status som nasjonale minoriteter i tråd med våre internasjonale forpliktelser: jøder, kvener/norskfinner, skogfinner, rom og romanifolket/tatere. Disse folkegruppene har bidratt til å forme den norske kulturarven, og opplæringen skal gi kunnskap om disse folkegruppene.

Gjennom alle tider har det norske samfunnet blitt påvirket av ulike strømninger og kulturtradisjoner. I en tid der befolkningen er mer sammensatt enn noen gang, og der verden knyttes tettere sammen, blir språkkunnskaper og kulturforståelse stadig viktigere. Skolen skal støtte utviklingen av den enkeltes identitet, gjøre elevene trygge på eget ståsted, samtidig som den skal formidle felles verdier som trengs for å møte og delta i mangfoldet, og åpne dører mot verden og framtiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen skal gi elevene historisk og kulturell innsikt og forankring, og bidra til at hver elev kan ivareta og utvikle sin identitet i et inkluderende og mangfoldig fellesskap. Innsikt i vår historie og kultur er viktig for utvikling av elevenes identitet og skaper tilhørighet til samfunnet.