# data[].attributes.body
Severna Ev: Norveška, Islandija, Švedska, Finska, Danska, Estonija, Litva, Latvija

Južna Ev: Portugalska, Španija, Italija, Grčija, Ciper,Malta, ,Andora, San Marino, Vatikan

Zahodna EV: Irska, Velika Britanija, Francija, Belgija, Nizozemska,Luksemburg, Monako

JV Evropa: Hrvaška, Bosna, Črna Gora, Kosovo, Srbija, Albanija, Makedonija, Romunija, Bolgarija, Turčija

Srednja EV: Nemčija, Poljska, Švica, Slovaška, Češka,Lihtenštajn, Avstrija, Madžarska, Slovenija

V Evropa: Rusija, Belorusija, Moldavija, Ukrajina

# data[].attributes.body
Predkambrijski- najstarejsi del Evrope:

-Baltski ščit(predkambrijske kamnine segajo do povrsja),

-Ruska plošča(te kamnine na povrjsu pokrivajo sedimenti)

Paleoevropa (kaledonska orogeneza)

-Kaledonska gorstva: Skandinavsko gorstvo, Kambrijsko gorstvo in Penini(del Britanskega otočja), Škotsko višavje

Mezoevropa(hercinska orogeneza)

-nizja evropska sredogorja: nemško in češko sredogorje(srednjo evropska sredogorja), Ardeni, Vogezi(v zahodni evropi)

Neoevropa(mladonagubana gorstva)

-Pireneji, Alpe, Apenini, Karpati, Dinarsko gorstvo

*vulkanska Islandija

# data[].attributes.headline
Tipi podnebja, ki se pojavljajo v Evropi 

# data[].attributes.subject
Tipi podnebja, ki se pojavljajo v Evropi 

# data[].attributes.body
Oceansko podnebje

Sredozemsko podnebje

Kontinentalno vlažno podnebje

Kontinentalno suho/polsuho podnebje

Zmerno hladno  podnebje

Gorsko podnebje

Tundersko podnebje

# data[].attributes.body
1.Bergen-OCEANSKO

2.Valencia-SREDOZEMSKO

3. Beograd-KONTINENTALNO VLAŽNO

4.Ojmjakom-ZMERNO HLADNO

5.Samara-KONTINENTALNO VLAŽNO

6.Moskva-KONTINENTALNO VLAŽNO

# data[].attributes.headline
Naštej in pokaži nekaj pomembnejših ožin, morij, polotokov, otokov v Evropi

# data[].attributes.subject
Naštej in pokaži nekaj pomembnejših ožin, morij, polotokov, otokov v Evropi

# data[].attributes.body
Ožine: Dardanele, Bospor, Gibraltarska vrata, Dovrska vrata.

Morja:Baltsko, Severno, Jadransko, Črno.

Polotoki: Skandinavski, Iberski, Apeninski, Balkanski.

Otoki: Islandija, Britansko otočje, Sicilija, Sardinija, Kreta, Irska, Korzika.

# data[].attributes.body
Prehodno območje med severno in južno ter vzhodno in zahodno Evropo. Zajema Nemčijo, Avstrijo, Švico, Lichenstein, Poljsko, Češko, Slovaško, Slovenijo in Madžarsko

# data[].attributes.body
Z industrijsko revolucijo v zahodni evropi se je dvignil standard in privabil angleške obiskovalce gora. K razvoju turizma pa so mocno prispevale izboljsane prometne povezave in razvoj avtomobilizma. Alpski turizem se osredotoca predvek na razvoj zimskosportnih turisticnih krajev. V nekaterih krajih se je razvil tudi kmecki turizem, turisticna ponudba pa se je morala vse bolj prilagoditi tudi zahtevam turistov, ki so poleg cudovitega gorksega okolja in svezega zraka zeleli tudi zabavo. Tradicionalnim aktivnostim so se pridruzile tudi nove kot so tenis, jahanje, gorsko kolesarstvo, ter razlicni adrenalinski sporti. Letno Alpe obisce okoli 120 mil. ljudi zaradi cesar so za sredozemljem druga najpomembnejsa turisticna destinacija v Evropi.

# data[].attributes.body
Je eden od 4 uradnih jezikov v Švici. Je del romanske skupine jezikov. Le pol odstotka prebivalstva jo uporablja (35000 ljudi). Ta jezik ima kar 5 jezikovnih različic v katerih tiskjo učbenike za osnovno opismenjevanje. Predvsem v jugovzhodnem kantonu. Ima tudi več narečnih skupin.

# data[].attributes.body
Švica je začela zaradi preobremenitve, stagnirati turizem. Osredotočili so se na ljudi z bolj debelimi denarnicami. Razvili so t.i. zelene vasi, kjer je vožnja z avtomobilom tursitom prepovedana. Imajo tudi visoke standardne namestitve. Njihove turistične šole, hotelski menedžment in kuhinja sosi pridobili svetovni sloves. Najbolj znana tursitična središča so Zermatt, St. Mortiz, Davos.

# data[].attributes.body
Fjordski tip: fjordi omogočajo plovbo globoko v notranjost. Za oopenski promet so fjordi velika ovira. Fjordi so potopljene ledeniške doline (Norvečka, Islandija, Škotska)

Riaški tip: so obale, ki potekajo prečno na geološko zgradbo/slemenitev. So potopljene rečne doline ( jugozahodna Irska, svernizahodna Španija)

Dalmatinski tip: obale potekajo vzporendo na geološko zgradbo/slemenitev ( Hrvaška, obale Jadrana)

Estuarski ali riaški tip: obale značilne za ustja rečnih dolin, ki se lijakasto odpirajo proti morju. Velikim ladjam omogoča plovbo v času plime. ( zahodna Evropa)

Lagunski tip: obale nastale v plitvinah morij, kjer so zemeljske kose zaprle dele morja in nastanejo lagune (Benetke, Baltsko morje)

Deltasti tip: široki rečni izlovi ( delte Donave, delta Rena)

# data[].attributes.body
Prehodi/Prelazi čez Alpe:

• Brenner – najnižji prelaz v vzhodnih Alpah, še danes najpomembnejši.

• Gotthard – eden najstarejših poti med Švico in Italijo.

• Simplon – povezava med Ženevo in Milano.

• Veliki Sveti Bernard – starodavna pot povezuje Švico in Italijo.

Najpomembnejši cestni predori:

• Gotthard Road Tunnel (Švica) – eden najdaljših cestnih tunelov na svetu

• Mont Blanc Tunnel (Francija–Italija) – strateško pomemben za tovorni promet.

• Fréjus Tunnel (Francija–Italija)

Bazni predori-dvocevni predori za železniški promet, začnejo in končajo  na najnižji nadmorski višini:

• Gotthard Base Tunnel – najdaljši železniški predor na svetu; bistven za tovorni promet sever–jug.

• Lötschberg Base Tunnel – hitrejša povezava v Švico.

• Brenner Base Tunnel (v gradnji) – povezal bo Avstrijo in Italijo in razbremenil cestni promet.

# data[].attributes.headline
češka in slovaška in njun prehod v tržno gospodarstvo

# data[].attributes.subject
češka in slovaška in njun prehod v tržno gospodarstvo

# data[].attributes.body
Obema narodoma je s t. i. »Zametno revolucijo« sicer uspelo zamenjati socialistino oblast, vendar se je med njima kmalu pokazal velik razkorak. Slovaki so se ze prej pogosto pocutili neenakopravne s Cehi. Ob zamenjavi sistema je bila razvitejsa Ceska mnogo zrelejša za prevzem modela zahod-nega tržnega gospodarstva kot Slovaska.

Njun nadalnji razoj se je precej razlikoval. Ceska je presla na tržno gospodarstvo z mnogo manjsimi pretresi in

postala nekaksen zgled uspesne tranzicije. Privatizirala je

veliko vecino celotnega gospodarstva in v kratkem casu zelo uspesno pritegnila stevilne tuje investitorje. Danes velja za eno najstabilnejih in najuspesnejih nekdanjih socialisticnih držav.

Tudi finanna kriza (2008) je ni prav dosti prizadela.

Na Slovaskem pa je tranzicija potekala precej pocasneje

Do preobrata je prislo sele z zmago reformisticnih sil na volitvah leta 1998. Nova vlada je izvedla vrsto reform in ustvarla izjemno ugodno klimo za tuje vlagatelje. Obsena tuja vlaganja so prinesla zelo hiter gospodarski razoj, na drugi strani pa tudi socialno razslojevanje in mocno zaostajanje vzhodnega dela drzave za zahodnim. Glavni steber gospodarstva je postala avtomobilska industrija.

Državi imata pri novejsem razoju kar nekaj skupnih znacilnosti. Industrija je nadpovprečno zastopana tako pri

delezu dravnega BDP-ja kot pri delezu zaposlenega prebivalstva. Delez brezposelnih je na Ceskem vseskozi manjsi

kot na Slovaskem. Ceprav je Slovaska vedno nekako capljala za razvitejso , pa jo je pri prevzemanju evra kot drzaune valute prehitela.

# data[].attributes.body
Azorski minimum- sonce, toplo, deluje poleti

Islandijski minimum- dez, deluje celo leta

Sibirski minimum - sonce, hladno, deluje pozimi

# data[].attributes.headline
6. Na karti pobarvaj Evropo, ki je nastala v paleozoiku

# data[].attributes.subject
6. Na karti pobarvaj Evropo, ki je nastala v paleozoiku

# data[].attributes.body
Sončni pas je območje ob Sredozemskem morju od Barcelone čez Marseille do S Italije. To območje je začelo privabljati kapital zaradi:

•Prijetnejšega podnebja in sproščenega načina življenja

•Ugodni dejavniki za razvoj visokotehnološke industrije(dvig gospodarske razvitosti, razvitost univerzitetnih in raziskovalnih središč, dobre prometne povezave z drugimi deli Evrope.

# data[].attributes.headline
Naštej najpomembnejše gorske prelaze čez Alpe.

# data[].attributes.subject
Naštej najpomembnejše gorske prelaze čez Alpe.

# data[].attributes.body
Veliki st. Bernard, Simplon, Gotthard, Arlberg, Brenner, Katschberg

# data[].attributes.body
Geološko se Alpe delijo na tri glavne enote: Južne Alpe, ki ležijo južno od Periadriatskega preloma in so zgrajene predvsem iz apnenca in dolomita; Centralne ali kristalinske Alpe, ki predstavljajo jedro Alp in so zgrajene iz kristalinskih kamnin, kot so granit in gnajs; ter Severne apneniške Alpe, ki ležijo severno od kristalinskih Alp in so sestavljene predvsem iz apnenca in dolomita.

# data[].attributes.body
zacelo se je po WW2, zaradi ekonomskih razlogov, iskanje boljsega dela/zivljenja. potekalo v 3 valovih:

1. delavci v stare drzave preseljevanja (nem, fra, bel), 1950-70

2. druzine teh delavcev, do 1985

3. v juzno evropo, fin, irska, zacelo od 1985 naprej.

poznamo 5 skupin: azilanti in begunci, ilegalni priseljenci, legalni migranti, visoko kvalificirani migranti, premozni upokojenci

# data[].attributes.headline
11. kako je pleistocenska poledenitev vplivala na danasnjo Evropo

# data[].attributes.subject
11. kako je pleistocenska poledenitev vplivala na danasnjo Evropo

# data[].attributes.body
V tem času reke tečejo v smeri vzhod-zahod zaradi ledu na severu. Ko se ledeniki umikajo se začnejo reke premikati proti severu. Nastanejo doline v smeri vzhod-zahod in imenujemo jih pradoline.

# data[].attributes.headline
14. Zgradbene pokrajinske enote Srednje Evrope

# data[].attributes.subject
14. Zgradbene pokrajinske enote Srednje Evrope

# data[].attributes.body
Zgradbene pokrajinske enote Srednje Evrope so:

-Stare hercinske sredogorske verige

-Mladi alpski sistemi

-Prehodne predalpske nižine

-Tektonsko pogreznjeni panonski bazen

-Ledeniško preoblikovana severna nižina

# data[].attributes.body
Največ jezer pa tudi največja jezera najdemo na severu. Med največja spadajo: Ladoško in Oneško v Rusiji ter Inari na Finskem, več velikih jezer pa je tudi na Švedskem. Med najbolj znana ledeniška jezera spadajo: Ženevsko, Bodensko ter Comsko jezero. Številna jezera so tudi tektonskega nastanka, najbolj znan je Ohridsko jezero ter Zuidersko jezero. Blatno jezero je eno izmed nam najbližjih večjih jezer, ki se nahaja na Madžarskem.

# data[].attributes.headline
najvec prebivalstva je ob 50 poldnevniku tam so nahajalisca rjavega premoga in lignita in so se skozi zgodovino naseljevali tja obsega od anglije do ukrajine 

# data[].attributes.subject
najvec prebivalstva je ob 50 poldnevniku tam so nahajalisca rjavega premoga in lignita in so se skozi zgodovino naseljevali tja obsega od anglije do ukrajine 

# data[].attributes.body
na Evropo je mocno vplivala pleistocenska poledenitev in spremenila njeno površje. Kontinentalna poledenitev je zajela skoraj vso severno polovico celine gorska poledenitev pa tudi najvišja mladonagubana gorstva na jugu. Črni premog najdemo od kaledonskega in hercinskega sredogorja do Urala, nafta in zemeljski plin pa se nahajata v obrobnih plitvih morjih kot je severno morje

# data[].attributes.headline
Zmanjšanje emisij SO2 v državah V Evrope po 1990

# data[].attributes.subject
Zmanjšanje emisij SO2 v državah V Evrope po 1990

# data[].attributes.body
Po letu 1990 se je onesnažensost močno zmanjšala, in sicer tako zaradi zapiranja obratov okolju najbols neprijazne industrije kot tudi zaradi različnih drugih ukrepov.Največ uspehov so dosegli na področju zmanjševanja SO2.

# data[].attributes.body
Vec kot stoletje veljalo za gonilo nemskega gospodarstva. Sredi 20.st pride do preobrata zaradi premogovne krize (1957)-nemska gospodinjstva iz premoga preidejo na kurilno olje, izkop je postajal vedno drazji saj je bil premog vedno globlje. Leta 1974 sledi jeklarska kriza-zmanjsanje povprasevanja zaradi drugih materialov.

# data[].attributes.headline
s evrope: protestanti izjema irska katoliki

# data[].attributes.subject
s evrope: protestanti izjema irska katoliki

# data[].attributes.body
jug katoliki

vzhod pravoslavci

bosna albanija turcija kosova del makedonije manjsina v bulgariji islam

# data[].attributes.body
Prestrukturiranje Porurja je proces, v katerem se je nekdanja rudarska in jeklarska regija preoblikovala v moderno gospodarsko območje. Po zapiranju rudnikov od 1960 dalje so razvili nove industrije, storitve, tehnologijo in kulturo. Stara industrijska območja so spremenili v parke, muzeje in poslovne cone, regijo pa ekološko obnovili. Danes Porurje temelji na visokih tehnologijah, logistiki, raziskavah in kreativnih dejavnostih.

# data[].attributes.body
Mladonagubana gorstva v Evropi so Alpe, Pireneji, Apenini, Karpati, Dinaridi in Balkanidi, vsa pa so nastala v terciarju kot posledica trka Afriške in Evrazijske tektonske plošče.

# data[].attributes.body
v evropi prevladujejo indoevropski jeziki (slovanski, germanski, romanski), ponekod pa najdemo tudi ugrofinske (madzarska, finska, latvija, estonija), albanski.

slovanski: slo, svk, cze, pol, hrv, srb, mne, rus, blr, ukr, mkd, bol.

germanski: nem, ang, nor, dan, šve, niz, islandija.

romanski: ita, špa, fra, por, bel, rom, moldavija.

# data[].attributes.body
modra banana je del v evropi ki se razteza od jv anglije in s italije obsega velika mesta tu je gospodarstvo zelo razvito malo brezposelnih dobra moznost za izobrazbo.

# data[].attributes.body
Nemško-Poljsko nižavje je prekrito z morskimi in rečnimi naplavninami ter ledeniškimi nanosi. Ko se je led konec pleistocena umikal proti severu, so za čelnimi morenami na robu nepoledenelega površja vsakič znova nastajale nove doline v smeri vzhod-zahod. Te stare obledeniške doline se imenujejo pradoline

# data[].attributes.body
Evropska populacijska os je območje ob 50. vzporedniku, kjer je najpomembnejša zgostitev prebivalstva. Obsega pas od Anglije do Ukrajine. Tam je velika poselitev zaradi nahajališč rud, ki so v preteklosti omogočali industrializacijo.

# data[].attributes.body
Nekdajnja Zahodna Nelmčija je desetljetja po drugi svetovni vojni za nekoliksno lokomotivo gospodarskega razvoja/država gospodarskega čudeža.

Pop ridružitvi nekdanje Vzhodne Nemčije leta 1990 se je zdužena država soočila s številnimi problemi, ki jih je v veliki meri rešila. Združitev je še dodatno okrepila njeno gospodarsko moč in politično vlogo v EU-do te mere da nima več povsem enakovredne tekmice.

# data[].attributes.body
Centralna oz. osrednja območja so bolj napredna (npr. Berlin)

Periferna oz. robna območja zaostajajo za centralnimi (npr. Rim)

# data[].attributes.headline
Hidroenergetski potencial vodovja v Evropi 

# data[].attributes.subject
Hidroenergetski potencial vodovja v Evropi 

# data[].attributes.body
Območja mladonagubanih gorstev na jugu Evrope in za Skandinavijo. Še posebej visok je v alpskih državah: Avstrija, Švica, ter na Norveškem, Švedskem in Islandiji.

# data[].attributes.headline
Kako reliefne pregrade vplivajo na pojavljanje in količino padavin v Evropi?

# data[].attributes.subject
Kako reliefne pregrade vplivajo na pojavljanje in količino padavin v Evropi?

# data[].attributes.body
Višje reliefne pregrade pomenijo pomembno podnebno ločnico. Najizraziteje se to kaže v Alpah, Dinarskem in Skandinavskem gorstvu. Tudi v Sloveniji lahko opazimo, da se vreme na severni strani Alp pogosto bistveno razlikuje od vremena na južni strani. Alpe so namreč visoka ovira, ki potujočim ciklonom sicer ne more preprečiti premikanja, lahko pa precej vpliva na njihove poti.

# data[].attributes.body
V kaledonskihin hercinskih sredogorjih anglije S francije belgije nemičije češke polje do urala

# data[].attributes.body
Evropo omejuje gorovje in rekla Ural, Maniško podolje, Kaspijsko jezero, Črno in Azovsko morje, Dardanele in Bospor.

# data[].attributes.body
Najbolj uspešno območje zmanjševanja emisij žveplovega dioksida. Območje med Češko, Poljsko in Nemčijo.

# data[].attributes.body
Izhajajo iz Mezoevrope - mezozoika. Gre za sredogorja, ki so nastala v mlajšem paleozoiku.Večina jih je že močno znižanih.

# data[].attributes.headline
Kaj je danes glavni steber gospodarstva slovaške

# data[].attributes.subject
Kaj je danes glavni steber gospodarstva slovaške

# data[].attributes.body
Avtomobilna industrija