# data[].attributes.body
https://padlet.com/JesperMogensen/8ox3klh1pbhgee43

# data[].attributes.body
https://padlet.com/opcaamgkm8/50zjnfwjiau4zkjz

# data[].attributes.headline
Øvelse 3: Elevernes læring og niveau på skole og i lære

# data[].attributes.subject
Øvelse 3: Elevernes læring og niveau på skole og i lære

# data[].attributes.body
1) Start med at sidde individuelt og tænke på en elev, som du har observeret i en læringssituation i praktik eller på skole.
2) Fortæl på skift kort om hver jeres elev-situation
3) Vælg én af jeres elev-historier, som I vil undersøge nærmere. Gruppen spørger og den med elevhistorien om følgende: Hvad gjorde eleven? Hvad kendetegnede elevens kunnen? Hvilket trin i udviklingen fra novice til ekspert er eleven på? Hvorfor? Hvad skal eleven lære for at komme et trin højere op? Hvordan kan eleven lære det?
4) Hvad kan I fælles uddrage fra historien? Drøft hvordan I kan bruge trinnene 'Fra novice til ekspert' i jeres praksis?

# data[].attributes.body
Gå i gruppens breakout room. Læs denne øvelse igennem og tal om, hvordan I forstår og vil arbejde med øvelsen

Øvelse: I skal lave en Padlet, som er en billedkollage af en elevs praksisfællesskaber.

1. Tal om jeres elever. Hvad kendetegner hver jeres gruppe af elever?

2. Vælg en ‘elev-persona’, som I vil arbejde med. I skal forestille jer at i skal ‘male et billede’ af elevens forskellige praksisfællesskaber. Tal om, hvad der kan være elevens livssituation, livshistorie, fag, praktiksted, faglige interesse, familie, fritidsinteresser.

3. Én fra gruppen opretter en Padlet og deler linket med de andre, så alle kan arbejde i den. (Del gerne skærmen imens, så alle kan se hvad der sker)

4. Gå på nettet og find billeder, som I kan bruge til jeres Padlet. I kan også finde et soundtrack eller yndlings youtube-klip. Layout jeres Padlet med billeder, baggrund, tekster mv.

5. Se på den færdige billedcollage og drøft: Hvad betyder elevens deltagelse i sit livs mange praksisfællesskaber for elevens deltagelsesmuligheder i uddannelsen (på skole og i lære)?

# data[].attributes.body
Fem indsatser, der styrker lærlinges læring i praktikken.
Jan Bisgaard har forsket i elevers læring på lærestedet. Hvordan kan I som undervisere på skolen understøtte elevernes læring på lærestedet?
https://emu.dk/eud/paedagogik-og-didaktik/sammenhaeng-mellem-skole-og-praktik/fem-indsatser-der-styrker-laerlinges

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En engageret praktikvejleder skaber tydelighed og adgang til opgaver

Det har betydning for lærlinges tryghed, at de har én fast praktikvejleder blandt medarbejderne på deres praktiksted. Praktikvejlederen bør i forberedelsen af en praktikperiode sætte sig ind i de formelle praktikmål.

Vejlederen kan også drøfte med sin arbejdsleder og sine kollegaer, hvad de synes er vigtigt at lære og hvilke forventninger, de har til lærlingen. På de fleste praktiksteder er der nogle uformelle forventninger til lærlingene, som at tage ansvar for at løse opgaver eller at tage del i samtalen i pauserne. Disse uskrevne regler kan være svære for lærlinge at afkode. Derfor kan det være relevant, at vejlederen kan gøre disse uformelle praktikmål synlige for lærlingen.

Praktikvejlederen bør også være med i den daglige fordeling af arbejdsopgaverne på praktikstedet. Når arbejdslederen fordeler opgaver, handler det ofte om at få løst arbejdsopgaver, hurtigt, billigt og bedst muligt. Arbejdslederen har dermed ofte en produktionslogik for øje i sin fordeling af arbejdsopgaver. Men for lærlingen, der er i et uddannelsesforløb, handler det om at have tid til at lære, at have adgang til vejledning og at lære af sine fejl.

I et uddannelsesforløb er det en læringslogik, der er i fokus. Produktionslogikken og læringslogikken kan dermed fremstå som hinandens modsætninger, og tit er det læringslogikken, der nedprioriteres. Men hvis praktikvejlederen er med i fordelingen af opgaver og påtager sig at repræsentere læringslogikken, så får lærlinge ofte hurtigere adgang til mere komplicerede opgaver og lærer mere i deres praktikforløb.

Arbejdsspørgsmål: Hvordan kan I afklare de uformelle læringsmål på din arbejdsplads?

Overgangsrum mellem praktik og skole skaber sammenhænge

Det er tit relevant at støtte lærlinge i at se sammenhænge mellem det, de har lært tidligere og det, de arbejder med i deres praktikforløb. Men det kan være svært, hvis praktikvejlederen ikke får indblik i, hvad lærlinge arbejder med i skoleundervisningen. Nogle vejledere skaber derfor et overgangsrum fra starten af en praktikperiode, hvor vejlederen får indblik i, hvad lærlingen tidligere har lært. Nogle får lærlingen til at præsentere opgaver eller temaer, hun/han har arbejdet med på skolen. Nogle spørger også til, hvad lærlingen gerne vil blive bedre til i den kommende praktikperiode.

Når praktikvejlederen har indblik i lærlingens forudgående læring og udfordringer, er det lettere at give adgang til opgaver, som lærlingen har en særlig interesse for, og dem, som lærlingen har brug for at blive bedre til. Samtidig kan et indblik i lærlingens tidligere læring gøre det lettere for vejlederen at hjælpe med at skabe sammenhæng mellem forudgående erfaringer eller viden og arbejdet i de enkelte arbejdssituationer.

Ved slutningen af en praktikperiode kan det igen være relevant at skabe et overgangsrum i form af en samtale om, hvad lærlingen har lært via arbejdet med sine arbejdsopgaver, og deltagelsen i arbejdsfællesskabet på praktikstedet. Her kan det være godt at tage afsæt i de formelle og uformelle læringsmål for at synliggøre, hvad lærlingen har lært, og hvad det vil være vigtigt at rette særligt fokus på fremadrettet i uddannelsesforløbet. Her kan man også se på læringsmålene for den næste skoleperiode og vise, hvor der er sammenhænge mellem praktikperioden og det, hun/han skal arbejde med på næste skoleperiode.

Arbejdsspørgsmål: Hvordan kan I arbejde med at skabe overgangsrum mellem skole og praktik?

Passende vejledning i den enkelte arbejdssituation styrker lærlingens læring

I forskellige arbejdssituationer bør praktikvejleder anvende forskellige vejledningsmetoder alt efter lærlingens forudsætninger i forhold til opgaven.

Når lærlinge skal arbejde med en opgave, vil de fleste have forudgående erfaringer med lignende opgaver. Derfor er det vigtigt, at praktikvejledere tilpasser deres vejledningsmetoder, så vejledningen bygger bro mellem opgaven og lærlingens forudsætninger.

Når lærlingen er på et noviceniveau i forhold til en opgave, bør praktikvejledere ofte give tæt vejledning, hvor vejlederen instruerer og måske endda styrer lærlingen i sine bevægelser, mens hun/han udfører opgaven. Desuden giver praktikvejlederen her ofte direkte vurdering af arbejdet med opgaven.

Når lærlingen så får lidt mere erfaring i forhold til en opgave og kommer på begynderniveau, bør praktikvejlederen træde lidt i baggrunden og lade lærlingen udføre opgaven. Imens kan vejlederen spørge til begrundelser for de valg, lærlingen gør i arbejdet med opgaven. Disse spørgsmål kan også fungere som små hints til løsning af opgaven. Her kan vejlederen også lade lærlingen vurdere sit arbejde med opgaven, støttet af spørgsmål, der leder lærlingen til at fokusere på både det, der er gået godt, og det, som kan gøres bedre næste gang, samt at få fokus på, hvad lærlingen har lært af opgaven.

Denne vejledningsmetode, hvor vejlederen primært stiller spørgsmål, kaldes stilladsering. Her kan det være godt at tydeliggøre, at man anvender denne vejledningsmetode, da nogle lærlinge ellers kan opfatte spørgsmålene som en eksamen.

Når en lærling har nok erfaring med en opgave til at kunne arbejde selvstændigt, bør praktikvejlederen træde endnu mere i baggrunden. Her vil lærlingen tit arbejde sammen med andre og til tider arbejde helt selvstændigt. Samtidig vil lærlingen kunne vurdere sit arbejde og overveje, hvad hun/han har lært via opgaven. Praktikvejlederen får i disse situationer en rolle som supporter, der kan tilkaldes ved behov for hjælp eller ønske om en vurdering. Lærlingen begynder hermed at få en rolle som kollega.

Denne vejledningsform kaldes fading, fordi vejlederen trækker sig længere og længere væk og overdrager ansvaret mere og mere til lærlingen. For nogle lærlinge kan vejledningsmetoden fading dog være lidt forvirrende, fordi de ikke forstår, hvad der forventes af dem, når praktikvejlederen anvender denne metode. Derfor kan det være relevant at sige, at lærlingen må henvende sig ved behov for vejledning.

Alt efter lærlingens forudsætninger i forhold til opgaven bør praktikvejleder altså anvende forskellige vejledningsmetoder.

Arbejdsspørgsmål: Hvordan kan I tydeliggøre brugen af de forskellige vejledningsformer for jeres lærlinge?

Løbende gensidig forventningsafstemning skaber tryghed

Det er vigtigt med faste forventningsafstemningsmøder mellem praktikvejlederen og lærlingen.

Et praktikforløb kan for lærlinge fremstå tilfældigt sammensat, fordi praktikforløb ofte er sammensat af de arbejdsopgaver, der er på et praktiksted. Derfor bliver nogle lærlinge usikre på, om de lærer nok til at bestå deres uddannelse og varetage et job som faglært. Denne usikkerhed kan starte en sneboldeffekt, hvor lærlingens selvtillid og selvværd langsomt kan svækkes.

Men denne sneboldeffekt kan også rulles i den modsatte retning ved at afholde faste forventningsafstemningssamtaler med lærlingen. Ved disse samtaler er det vigtigt at lytte til, hvordan lærlingen oplever at være på praktikstedet. Det kan også være relevant at spørge til lærlingens øvrige liv. Unge oplever ofte store omstillingsprocesser, der kan have betydning for deres humør og koncentration. Disse omstillingsprocesser kan være relevante at kende til som praktikvejleder, så man kan tilpasse sine forventninger og sin vejledning til lærlingens behov.

Men det er også vigtigt på disse møder at være tydelig omkring det, der går godt i praktikforløbet. Det er for eksempel vigtigt at anerkende og synliggøre lærlingens udvikling. Her kan vejlederen pege på, hvordan lærlingen udvikler sig i forhold til de formelle og de uformelle praktikmål. Ligeledes er det relevant at pege på, hvad lærlingen bør have fokus på i sin fremadrettede udvikling. Men husk at slutte af med ros, så lærlingen oplever en sandwich af ros og anerkendelse - konstruktiv kritik - ros og anerkendelse.

Arbejdsspørgsmål: Hvordan kan I arbejde med faste forventningsafstemningssamtaler på jeres praktiksted?

Et godt læringsmiljø skaber plads til forskellige former for læring

Vil I som praktiksted gøre en fælles indsats, der øger lærlingenes læring, kan I arbejde for at styrke et læringsmiljø med et gensidigt engagement og mulighed for at videreudvikle sig.

På et praktiksted er der et arbejdsfællesskab med et gensidigt engagement i det, man arbejder med. Der er ofte plads til hygge og samtidig en forventning om et ansvar. Her hjælper det tit lærlingen til at blive inviteret ind i fællesskabet, når praktikvejlederen fungerer som brobygger mellem lærlingen og arbejdsfællesskabet. Samtidig skal vejlederen sikre sig, at lærlingen forstår, at en invitation til fællesskabet kommer med en forventning om, at man tager ansvar for sine opgaver og engagerer sig i fællesskabet.

I et godt læringsmiljø er det også relevant, at lærlingen udvikler solide rutiner i udførelsen af de faste opgaver på praktikstedet. I arbejdet med rutineopgaver kan det dog ske, at lærlingen ikke kan se, hvad hun/han yderligere kan lære. Så kan det være relevant at forklare, at lærlingen bør øve sig i at fokusere på helheden i opgaven eller planlægningen af den næste opgave, imens rutineopgaven bliver udført.

Men i et godt læringsmiljø er det også vigtigt, at lærlingen er med i udviklingsprocesserne på praktikstedet. Lærlinge kommer ofte med ideer og ny viden fra for eksempel skolen. Her det vigtigt, at praktikvejlederen baner vejen for, at lærlingen får mulighed for at afprøve ideer og bidrage til udviklingen af den fælles praksis på praktikstedet.

Nogle lærlinge har dog brug for støtte i udvikling, afprøvning og implementering af deres udviklingsforslag. Her er det gavnligt, at vejlederen går tæt på med spørgsmål, hepper og fungerer som ambassadør for lærlingen over for de øvrige kollegaer på praktikstedet. Andre lærlinge er mere selvkørende i arbejdet med udviklingsprocesser og vil føle det som forstyrrende at have praktikvejlederen tæt på.

Arbejdsspørgsmål: Hvordan kan I på jeres praktiksted medvirke til at styrke et læringsmiljø med et gensidigt engagement og mulighed for at både rutiner og udviklingserfaringer?

Kreditering

Jan Bisgaard. Lektor ph.d. ved Nationalt Center for Erhvervspædagogik på Københavns Professionshøjskole.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fem indsatser, der styrker lærlinges læring i praktikken - EUD | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Det har betydning for lærlinges tryghed, at de har én fast praktikvejleder blandt medarbejderne på deres praktiksted. Praktikvejlederen bør i forberedelsen af en praktikperiode sætte sig ind i de formelle praktikmål. Vejlederen kan også drøfte med sin arbejdsleder og sine kollegaer, hvad de synes er vigtigt at lære og hvilke forventninger, de har til lærlingen.

# data[].attributes.body
Diskuter i gruppen:
1) Hvilke nøglebegreber er vigtige i social læringsteori (Lave & Wenger)
2) Vælg 3 nøglebegreber, som I sammen forklarer for hinanden
3) En central pointe i social læringsteori er, at læring sker kollektivt. Diskuter med udgangspunkt i ovenstående figur (Riis, s. 7), hvordan I kan bruge social læringsteori til at understøtte elevernes læring ved at inddrage elevernes erfaringer fra lærestedet (eller undersøgelse af potentielle læresteder hvis GF). Kom gerne med konkrete forslag.

# data[].attributes.body
Læring i praksis – praktisk klogskab – processens dialog. Artikel fra forsker i håndværk fra DPU. I artiklen sættes både Lave og Wenger og Dreyfus-brødrenes teori 'Fra novice til ekspert' i sammenhæng med praktisk læring. https://www.dpu.dk/fileadmin/www.dpu.dk/forskning/forskningsenheder/materiellekulturstudier/om-dpu_institutter_curriculumforskning_materielle-kulturstudier_20090326133547_laeringipr-1---.pdf

# data[].attributes.body
Video med introduktion til en social teori om læring (ca. 10 min)
https://youtu.be/EG2hpX-KQbA

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduktion til en social teori om læring

# data[].attributes.body
Kl. 8.30-10.00 Individuelt arbejde med tekster

Kl. 10.00 Fælles opstart - vi mødes i Zoom - følg link her: https://phabsalon.zoom.us/my/pha.eksamen.mrav
Kl. 10.00 Velkomst og runde med status for egen virksomhedspraktik
Kl. 10.15 Øvelse 1: Social læringsteori
Kl. 11.00 Opsamling på social læringsteori
Kl. 11.05 Pause
Kl. 11.10 Øvelse 2: Elevers praksisfællesskaber
kl. 12.00 Frokost
Kl. 12.45 I gang igen i zoom. Grupperne viser deres Padlets til de andre.
Kl. 13.05 Dreyfus-brødrenes taksonomi 'Fra novice til ekspert'
Kl. 13.20 Øvelse 3: Elevernes læring og niveau i praktik og på skole - Undersøg elevers udvikling og niveau.
Kl. 14.00 Opsamling
Kl. 14.30 Farvel
Kl. 14.30 Slut for i dag.

# data[].attributes.body
På baggrund af de to tekster 1) Social læringsteori (Riis) og 2) Lave og Wenger skal gruppen drøfte følgende spørgsmål:

# data[].attributes.body
Introduktion til social teori og læring - Lave og Wenger (video 10 min) https://youtu.be/EG2hpX-KQbA

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduktion til en social teori om læring

# data[].attributes.body
Artikel om Processens dialog - praktisk læring og praktisk klogskab
https://www.dpu.dk/fileadmin/www.dpu.dk/forskning/forskningsenheder/materiellekulturstudier/om-dpu_institutter_curriculumforskning_materielle-kulturstudier_20090326133547_laeringipr-1---.pdf