# data[].attributes.body
Jääkoskel on rannikumere  veelind.Ta toitub kaladest. Ohustab peamiselt veekogude saastumine ning häirimine sulgimis- ja rändepeatuspaikades.

# data[].attributes.body
Pesitseb peaaegu eranditult väikestel meresaartel tavaliselt rannaroostikus. Hahk toitub limustest, eriti tähtsal kohal on rannakarp. Hahk ei kuulu looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Elupaigaks on meriskil rannaklibu või liivarannik. Meriski põhiliseks toidu on selgrootud loomad. Ei kuulu looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Elupaik mererannikul, vähem suurtel järvedel ja soodel, sageli tegutseb sadamates. Kalad, raiped, konnad, ussid, hiired, veeselgrootud, õhus tabatavad kiilid jt putukad, tihti haudenaabrite munad ja nõrgad pojad. Pesi rüüstavad suuremad kajakaliigid, kelle arvukuse tõusu tõttu on liigi arvukus viimasel ajal vähenenud. Rüüstavad ka kährikud.

# data[].attributes.body
Pesitseb alati veekogude (jõed, järved, mered) läheduses. Kalatoiduline (särjed, mudilased jms), Pesi ohustab hallvares, kes varastab mune toiduks.

# data[].attributes.body
elab meres, sööb kalu ja mõndasid selgrootuid.

# data[].attributes.body
Elab merel, poegib jääl, toituvad kaladest.

# data[].attributes.body
Merikilk sööb veetaimi ja kariloomi. Ta on toiduks teistele kaladele.

# data[].attributes.body
Sööb vees olevaid Pudemeid ja Detriidi . Ta on toiduks paljudele teistele kaladele.

# data[].attributes.body
Söödav Rannakarp sööb Sestonist. Teda söövad teised kalad.

# data[].attributes.body
putukavastsed, ussid, kirpvähilised, väiksed kalad.

# data[].attributes.body
Loomhõljum toitub vees leiduvast hõljumist ja Pudemest ja ta on ise toiduks paljudele veeloomadele ja putukatele.

# data[].attributes.body
Meririst sööb Loomplanktonit ja teda söövad teised kalad ja suuremadputukad.

# data[].attributes.body
Villkäppkrabi sööb vetikaid, karpe, tigusi ja loomseid jäänuseid. Villkäppkrabi on söögiks erinevatele kaladele nt:
Ahvenale ja Merihärjale.

# data[].attributes.body
Inimesed

# data[].attributes.body
Magevees ilmneb angerjal positiivne tung liikuda vastuvoolu. Angerjas valib endale elupaiga ja elab seal kaua.

# data[].attributes.body
Kõige sagedamini on angerja selg tumeroheline või pruun, küljed kollased ja kõht kollakas või valge

# data[].attributes.body
Angerjasel on pikka kehaga

# data[].attributes.body
Kilu on magusam ja väiksem pluss saledama kehaga

# data[].attributes.body
Angerjas kaalub 4-6 kg.

# data[].attributes.body
Soomusedon väikesed ja vähemärgatavad, tavaliselt hõbedase läiketa.

# data[].attributes.body
Tavaliselt on angerjas ½ harva kuni 2 meetri pikuseni.

# data[].attributes.body
Siirdekalad ehk diadroomsed kalad on kalad, kes kudemiseks lähevad kas mageveekeskkonnast merre (katadroomne ränne) või vastupidi (anadroomne ränne).

# data[].attributes.headline
Angerjas nimetus ja rahvapärande nimetus.

# data[].attributes.subject
Angerjas nimetus ja rahvapärande nimetus.

# data[].attributes.body
angerjas ja rahvapärande nimetus on Ulane

# data[].attributes.body
Tursk elab soolases vees

# data[].attributes.body
Meres toitub lõhe väikestest kaladest ja koorikloomadest.

# data[].attributes.body
Lõhe on siirdekala. Lõhe keha katab peen hõbedane soomus, allpoolt küljejoont lõhel tähnid puuduvad.

# data[].attributes.body
Lestad toituvad väiksematest kaladest, põhjaloomadest. Põhitoidu moodustavad balti lamekarp, rannakarp, merikilk ja kirpvähilised. 1- ja 2-aastased lestad toituvad peamiselt surusääsklaste vastsetest ja pisivähilistest.

# data[].attributes.body
Lestal on ovaalne, õhuke, ebasümmeetriline, külgedele lamenenud keha. Silmad asuvad tal mõlemad samal poolel, milleks on enamasti parem pool.

# data[].attributes.body
Tursk toitub peamiselt ise kinni püütud loomadest ja nendeks võivad olla mereussid, limused, uruangerjad, räimed, kilud, lestad ja ka endast nõrgemaid liigikaaslasi.

# data[].attributes.body
Räim ja kilu toituvad peamiselt zooplanktonist (veemassis hõljuvad tillukesed loomaliigid)

# data[].attributes.body
Räim,kilu,tursk,lest,.