# data[].attributes.body
Sam pojam informacija  je skup obradjenih podataka.Informacija je pružena bilo kao sadržaj poruke ili preko direktnog ili indirektnog posmatranja nečega.

Informacione tehnologije su naucna disciplina koja se javlja krajem proslog veka, sa prelaskom drustva iz industrijskog u informaticko doba. Izuzetno se brzo razvija i siri njena upotreba sa neprekidnim pojavljivanjem novih tehnologija. Ima ogroman uticaj na ljudsko drustvo u svim aspektima.

IKT je skraćenica za informaciono-komunikacione tehnologije i obuhvata:
- Instaliranje i održavanje računarskih sistema i računarskih mreža
- Projektovanje, instalaciju i održavanje računarskih mreža
- Upravljanje podacima
- Održavanje hardvera
- Baze podataka
-  Dizajn softvera

Informaciona tehnologija (IT) je pojam kojim se opisuje hardver i softver koji omogućavaju pristupanje, preuzimanje, organizovanje i predstavljanje informacija elektronskim putem. Primer: računari, skeneri, baze podataka, ekspertni sistemi.

Komunikaciona tehnologija (KT) je pojam kojim se opisuje telekomunikaciona oprema pomoću koje se informacije šalju, primaju, traže i pristupa im se. Primer: telefon, faks, modem.

Elektronska pošta (engl. e-mail) omogućava slanje poruka drugim osobama bilo gde u svetu.

Instant poruke (engl. instant messaging) osiguravaju mehanizam za komunikaciju u realnom vremenu između dve ili više osoba slanjem tekstualnih poruka putem računara.

Zvučna komunikacija preko Interneta (engl. Voice over Internet Protocol – VoIP) je tehnologija koja omogućava razgovor s drugim ljudima putem Interneta.

-Nevena Mladenović

# data[].attributes.body
ICT tehnologje se strateški koriste u skoro svim preduzećima i industrijama.
Termin „informacione tehnologije“ se koristi da bi se izrazilo sve što je vezano za računarstvo.
Informacione tehnologije, danas, igraju ključnu ulogu u transformaciji ekonomije i društva u celini. Internet i novi oblici elektronskog poslovanja iz osnova menjaju način poslovanja i pristup informacijama.
ao jedan od značaja primene informacione tehnologije u obrazovanju, treba spomenuti upotrebu tehnologije kako bi se nešto odradilo brže i jednostavnije (odštampati testove, podeliti učenicima materijale za učenje, prikazati film ili prezentaciju i sl.)

-Anja Petrovic

# data[].attributes.body
Najbitnija razlika koja odvaja ljudski rod od ostalog poznatog živog sveta je sposobnost razvijanja i

korišćenja pomagala za rešavanje svakodnevnih problema. Počev od primitivnih oruđa za rad i borbu svi

alati i pomagala razvijeni kroz istoriju su služili da uvećaju fizičku snagu i olakšaju izvršavanje kako fizičkih

tako i intelektualnih poslova. Vremenom su alati postajali sve sofisticiraniji pa je i njihov razvoj uslovljavao

pojavu posebnih naučnih i stručnih disciplina koje su se tim razvojem bavile.

U jednom trenutku razvoja

ljudske civilizacije javila se i potreba za prenosom poruka i izvršavanjem osnovnih računskih operacija. Ta

potreba je uslovila pojavu i razvoj discipline koja je danas poznata kao informacione tehnologije. Razvoj

informacionih tehnologija je posebno izražen u prethodna dva veka i može se sa pravom reći da je izazvao

pravu revoluciju u razvoju ljudske civilizacije.

Svi oblici informacionih tehnologija su imali isti cilj a to je da pomognu rešavanje problema čije je ručno

rešavanje ili jako dugo ili nemoguće. Ti problemi mogu biti raznorodni ali je princip njihovog rešavanja

skoro uvek isti: postoje ulazni podaci čijom se matematičkom transformacijom dobijaju potrebni izlazni

podaci. Ono po čemu su se informacione tehnologije razlikovale jeste tehnologija unosa ulaznih podataka i

tehnologija izrade samih matematičkih transformacija kojima dobijamo potrebno rešenje.

Shodno tome možemo da razlikujemo četiri perioda u razvoju informacionih tehnologija:

1) premehanički,

2) mehanički,

3) elektromehanički i

4) elektronski.

U svakom od navedenih perioda razvijana su i kontinualna i diskretna računska sredstva. Razvoj elektronske

industrije je u drugoj polovini prošlog veka uslovio ekspanziju diskretnih računskih sredstava.

-Milena Petrović

# data[].attributes.body
Industrije bioloških nauka se oslanjaju na specializovane ICT sisteme i aplikacije da bi sprovodili istraživanja , analizirali organske materijale , proizvodili biotehničke proizvode i pisali potrebne izveštaje;

Industrije finansijskih usluga oslanjaju se na ICT da bi vodili evidenciju kupaca, vršili poslovanje, obavljali trgovinu, vršili finansijsko izveštavanje, obezbeđivali informacije o imovini i pridržavali se propisa;

Proizvodne industrije koriste specializovane računarski kontrolisane sisteme i robote za projektovanje, proizvodnju i testiranje proizvoda.

Operacije za upravljanje imovinom koriste ICT za umrežavanje i kontrolu grejanja i hlađenja, osvetljenja i sistema za pristup zgradama.

Elektroprivreda koristi ICT za nadzor i upravljanje distribucijom električne struje, za naplatu od korisnika i za pametne merne sisteme.

Telekomunikacije, kablovske TV i druge industrije zabave koriste ICT za čuvanje sadržaja, upravljanje kupcima i za isporuku svojih usluga.

-Anja Petrović

# data[].attributes.headline
IKT obrazovanje i njen znacaj u svakodnevnom zivotu

# data[].attributes.subject
IKT obrazovanje i njen znacaj u svakodnevnom zivotu

# data[].attributes.body
Obrazovanje iz informacionih i komunikacionih tehnologija (ICT - Information and Communications Technologies) je u osnovi napor našeg društva da svojim sadašnjim i budućim građanima prenese dragoceno znanje i veštine oko računarskih i komunikacionih uređaja , softvera koji ih upošljava , aplikacija koje rade na njima i sistema koji se od njih grade.

Danas je svim ljudima potrebno osnovno razumevanje IKT tehnologija i kako da se one koriste na produktivan način, samo da bi bili dobri studenti, radnici i građani. Obrazovati ljude tako da budu kompetentni u osnovnom korišćenju IKT tehnologija je važna uloga IKT obrazovanja, da bi oni bili uspešni u svojim akademskim i radnim karijerama i da bi efikasno učestvovali u modernom tehničkom društvu.

U 21-om veku, sposobnost rada sa informacionim i komunikacionim tehnologijama postaje bitna za uspeh u obrazovanju, životu i radu koliko i "čitanje, pisanje i računanje".” IKT digitalnu pismenost treba u obrazovnim sistemima smatrati osnovnom veštinom, nešto što se predaje i ocenjuje za sve studente.

-Anja Petrovic

# data[].attributes.body
1. Da li i koliko često koristiš internet?
* veoma često koristim internet.

2. Da li koristiš desktop/laptop/mob.telefon?
*koristim sve uređaje, u zavisnosti gde se u tom trenutku nalazim.
3. Da li gledaš video/vesti/kupovinu?
*uglavnom čitam vesti i ređe pregledam video klipove.
4. Da li koristiš društvene mreže?
*povremeno koristim facebook.
5. Koji internet operater koristiš?
*trenutno koristim ViP WI-FI provajder.
6. Da li internet više koristiš radi zabave ili posla?
*koristim podjednako u oba slučaja.

-Andrea Nisavić

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=uG-D72ksw_s

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=uG-D72ksw_s

# data[].attributes.body
Južna Koreja ponovno je već četvrti put za redom na vrhu globalnog indeksa razvoja informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) . Slovenija i Hrvatska su daleko ispred Srbije, koja je na ovoj listi zauzela 56. mesto.
Evropske zemlje dominiraju među prvih deset najrazvijenijih zemalja u informacionoj i komunikacionoj tehnologiji. Posle Južne Koreje, na drugom mestu je Švedska, a nakon nje slede Island i Danska. Finska je peta, a za njom Norveška, Holandija, Velika Britanija, Luksemburg i Hong Kong.
Sjedinjene Američke Države su na 17. mestu, Francuska je 18, Nemačka 19, dok je Rusija na 40. mestu.

Od zemalja sa prostora bivše Jugoslavije, najbolje je plasirana Slovenija na 28 mestu, Hrvatska je na 38, Mađarska 42, Srbija je na 56. mestu, a BiH na 67.
Na začelju liste su Srednjoafrička Republika i Niger.