# data[].attributes.body
http://lithium.ibis.dk/sites/default/files/uploaded/Statistik%2520dansk.pdf

http://geotema.dk/leksikon/verdens-lande/sydamerika/bolivia

# data[].attributes.body
Lige nu laver Bolivia kun til andet step af processen af batterierne, altså til "Processed Materials", som svarer til 29% af processen. Hvis Bolivia får gjort, så de kan lave hele processen i deres land vil de i stedet for tjene 29% tjene 100%, som vil gøre meget mere for deres økonomi.

# data[].attributes.body
Her ses det, hvordan Kina eksportere lithium-batterier for 30.000.000 dollar. Her er altså et tydeligt bevis på værdikæden.

# data[].attributes.body
Her ses det, hvordan alt eksport af lithium fra Bolivia går til Kina. Bolivia eksportere i 2016 for 127.000 dollar.

# data[].attributes.body
1) Hvordan sikres det, at et land som Bolivia får det bedste økonomisk ud af udvikligen af landet?
Når et land som Bolivia udvinder lithium får de ikke den store gevinst. Deres process ligger nemlig i starten af værdikæden, hvor der altså ikke er den store profit. Problemet ligger altså i, at andre lande som producere batterierne tjener rigtig mange penge. En løsning til dette problem kunne være, at placere fabrikken som producere batterierne inde for landets grænser. På den måde får Bolivia meget mere ud af deres udvinding og produktionen ville blive mere bæredygtig. Det handler om at holde så meget af værdikæden inde i landet.

2) Hvordan formindskes spildet af ressourcerne mest muligt? og hvordan får vi det bedste ud af restprodukterne?
Når den lithium som udvindes skal transporteres langt til andre lande, bruges der en masse penge og ressourcer. Desuden bruges der meget store mængder ferskvand, hvilket både er dyrt og en begrænset ressource. Under udvindingen produceres der også et stort restprodukt, nemlig magnesiumhydroxid. Dette produkt bruges bl.a. i medicinverdenen, hvilket igen kunne komme landet til gode, hvis de valgte at bruge det rigtigt. Ved køb af nyere og dermed mere miljørigtige lastbiler, og en videre produktion inden for landet grænser, ville Bolivia spare en masse ressourcer og gøre produktionen mere miljørigtige.

3) Hvordan sikres de lokales velfærd?
Problemet ligger i at udvindingen af Lithium påvirker meget af den omkringliggende produktion. I området bliver der høstet quinoa frø, som begynder at blive mere og mere eftertragtet rundt omkring i verden. Den store transport til og fra saltørkenen udleder store mængder CO2, hvilket påvirker de nærliggende dyrs velfærd, samt produktionerne i området. Dertil skaber det et dårligt arbejdsmiljø for de arbejdende ved udvindingen. Udvindingen efterlader også restprodukter så som magnesiumhydroxid. Det påvirker både de lokales sundhed samt dyrenes.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/open?id=1aEY-FyakvvSuEuCLa0zxtsqlVgBIbOLo

# data[].attributes.body
Figur 5

# data[].attributes.body
1) Opløselighed af ioner
Et stofs opløselighed beskriver, hvor stor en mængde af stoffet en væske kan indeholde. NaCl´s opløselighed ved 25 grader er 36g/100mL. Det vil sige, at vandet max kan indeholde 36g NaCl pr 100mL vand. Hvis man tilføjer 50g NaCl pr 100mL vand, vil de resterende 14g salt pr. 100mL bundfældes, da der ikke kan opløses mere. I vores forsøg tilføjer vi saltet LiCl til opløsningen. Denne salts opløselighed er 77g/100mL.

2) Fældningsreaktioner
En fældningsreaktion er inden for kemien en blanding af to forskellige opløsninger, hvori de oprindelige ionforbindelser blandes til nye ionforbindelser, som giver anledning til bundfald, altså at lave en udfasning af fast stof fra en væske.
Alle ioner indgår i fældningsreaktionen, det betyder, at der ikke vil være nogle tilskuer ioner (= ioner der ikke indgår i fældningsreaktionen. De er opløst i vand både før og efter reaktionen).

Der sker to faser, to fældningsreaktioner, under dette forsøg. Det første der sker er en titreringsreaktion, som er når Ag+ går i reaktion med Cl-. Denne reaktion er meget vigtig, da den er med til, at vi senere i forsøget kan bestemme koncentrationen af Li.
Efterfølgende sker der en indikatorreaktion, som er her vi får indikeret, at alt Cl- er gået i reaktion i glasset, og derfor kan Ag+ nu kun gå i forbindelse med CrO4, som giver den røde farve, og det er i denne fase, at vi når det ækvivalente punkt.

3) Beregninger (ækvivalente mængder)
Ækvivalente mægnder er, når der er lige store stofmængder mellem stofferne.
Fx ved Li+ og Cl- er der lige store stofmængder, da deres mængdeforhold er det samme som forholdet mellem koefficienterne i reaktionsskemaet. Stoffer kan være ækvivalente, hvis forholdet mellem de to stoffer i deres forbindelse er 1:1.
Li+ + Cl- --> LiCl.
her ses et 1 : 1 forhold.

4) Stofmængdeberegninger
Når man skal udregne en stofmængde bruger man ofte formlerne og "trekanten" som ses i figur 5. Man kan udregne stofmængden, hvis man både kender massen af stoffet og molarmassen. Man udregner stofmængden ved at dividere massen med molarmassen.

5) Beregning af stofmængdekoncentrationen
Vi bruger formlen:
c = n / v
hvor c er stofmængdekoncentrationen i Mol/L
n er stofmængden i mol
og v er volumen i L
Eksempel i vores forsøg,
Volumen af Cl...............0,00015 L
Stofmængden af Cl......0,0005825 mol.

Nu kan vi regne os frem til koncentrationen ved at sige:
0,0005825 / 0,00015 = 3,883 mol/L
Koncentrationen er altså 3,883 mol/L.

# data[].attributes.body
Dette er autoboretten, som bruges til at aflæse mængden af tilført AgNO3

# data[].attributes.body
Sådan ser det ud inden tilførslen AgNO3

# data[].attributes.body
her kan vi se, at vi er nået til det ækvivalente punkt.

# data[].attributes.body
Her ses vores udregninger efter forsøget:
Efter at vi havde tilføjet 11,65mL AgNO3 kunne vi se, at reaktionen mellem Ag og CrO4 begyndte (se figur 2).

Vi udførte forsøget to gange. Den første gang tilførte vi 11,60mL, mens vi anden gang tilførte 11,70mL.

Når man tilføjer AgNO3 til opløsningen vil Ag+ gå i forbindelse med Cl- og danne AgCl, som et salt der bundfældes pga. saltets opløselighed.
Ag+ + Cl- --> AgCl

Når alt Cl- er opbrugt, vil Ag+ gå i forbindelse med CrO4 og farve opløsningen rød (se figur 2). Dermed kan vi se, hvornår alt Cl- er blevet opbrugt.

Når alt Cl- er opbrugt, er der ækvivalente mængder mellem Ag+ og Cl-, da deres forbindelse er i et 1:1 forhold. Ag+ går først i forbindelse med Cl-, da AgCl har en lavere opløslighed end AgCrO4.

Forholdet mellem LiCl er 1:1, da vi har en li+ og en Cl-.
Da forholdet er 1:1 ved vi, at stofmængden af Li+ og Cl- er det samme, og det betyder, at stofmængden af Li+ også 0,0005825 mol.

# data[].attributes.body
Bestemmelsen af Li^+ koncentrationen i en opløsning af LiCl.

1. Sørg først for sikkerheden og påfør kittel, sikkerhedbriller samt handsker.

2. Læg magneten i kolben og sæt kolben på magnetomrøringsmaskinen.

3. Tilføj selv 0,150mL LiCl med en koncentration på 0,05M og ca. 20mL demoraliseret vand. Få dernæst en lærer eller anden kvalificeret til at tilføje omkring 3 dråber kaliumcromat i opløsningen (se figur 3). Dette stof er meget giftigt, så hav stor respekt for det!

4. Tænd for omrøringsmaskinen og begynd tilførslen af Ag ved hjælp af automatburetten (se figur 4).

5. Stop tilførslen så snart væsken bliver rød og aflæs mængden af tilført Ag.

Når den røde farve begynder at komme frem, skal man køre dråbevis (se figur1). Dette skal man gøre, da vi har med en indikator at gøre, og vi skal kunne stoppe titreringen når vi kommer til det ækvivalente punkt, som er lige når den røde farve kommer frem og bliver.

Sikkerhed
AgNO3
Det er vigtigt, at personen som udfører forsøget har modtaget vejledning om håndtering af stoffet.
Det er vigtig, at huske sikkerhedsbrikker, handsker og kittel, da stoffet vil virke irrirtende, hvis det kommer i øjne eller på huden.

K2CrO4
Det er vigtigt, at personen som udfører forsøget har modtaget vejledning om håndtering af stoffet.
Stoffet må ikke håndteres uden overvågning af en kvalificeret person (gerne en lærer) over 18 år.
Husk både handsker, sikkerhedsbriller og kittel, da stoffet er på listen over farlige stoffer og desuden kan have langtidsvirkninger.

# data[].attributes.body
Udvindingen af LiCl sker i form af fire grundtrin.

1) Alle ionerne er opløst i det saltholdige vand.

2) Når vandstanden falder, stiger koncentrationen af de forskellige salte. Dette medvirker, at nogle af saltene ikke kan være opløst i vandet længere, og dermed bundfældes de. På billedet er det KCl og NaCl. Der vil stadig være rester, men det meste af saltene vil være bundfaldet.

Na^+ + Cl^- → NaCl

K^+ + Cl^- → KCl

3) Ca(OH)2 tilsættes og danner Mg(OH)2, som har en meget lav opløselighed. Denne salt bundfældes altså og kan fjernes. CaSO4 bliver også dannet og bundfælder.

Mg^2+Ca(OH)2 + SO4^2-       -      Mg(OH)2+CaSO4

4) Nu er der kun Li og nogle restprodukter tilbage i vandet. Der tilføjes nu Na2CO3, hvilket danner saltet Li2CO3. Dette bundfælder og tilbage i vandet et nu Na2.

5) Nu fjernes Li2CO3 og filtreres.

# data[].attributes.body
Gruppenummer: 5
Gruppemedlemmer: Alexander og Louise

Gruppens aftaler:
Hvad er vores ambitionsniveau?
At vi får lavet en masse og kommer med et fuldendt produkt, og selvfølgelig at vi forstår det hele, begge to. Hvis vi giver hinanden lektier for, husker man at lave dem.

Hvordan giver vi beskeder til hinanden?
Vi skriver til hinanden over Messenger.

Hvilke konkrete samarbejdsproblemer tror vi, at der kan opstå?
Hvis den ene laver noget, mens den anden bliver ukoncentreret. At vi kommer til at koordinere vores ting forkert.

Hvad gør vi, hvis en af os ikke deltager på den forventede måde?
så snakker vi om det og løser det.

Hvad gør vi hvis en af os er syg/fraværende?
Vi har det hele delt, så i et sådant tilfælde arbejder den ene alene. Den anden kan altid lave noget derhjemme, hvis der er brug for det.

Hvordan vil vi løse eventuelle samarbejdsproblemer?
vi vil snakke om det, gøre det anderledes så begge er glade og finde en løsning.

Hvad skal der helt konkret til, for at vi involverer vores lærer i samarbejdsproblemer?
Hvis vi ikke forstår en ting eller hvis der opstår uenigheder.

Andre regler for vores samarbejde:
godt humør og god arbejdslyst.

# data[].attributes.body
Sydamerika, Bolivia, hovedstad La Paz

20% af verdens tropiske gletschere findes i Bolivia, de er udsat for mange klimaændringer. Landskabet består af Andesbjergene og højsletten, Altiplano, med tørre saltsøer og sletter.

Der findes mange naturressourcer i Bolivia, såsom olie, gas og metaller, sølv og guld.

Landet er meget fattigt, og de forstår muligvis ikke at bruge deres ressourcer ordentligt. Halvdelen af befolkningen lever i slum i byer, og de er underernæret.

Bolivias erhvervsfordelingen svarer til Danmarks i 1925.

BNP pr indbygger svarer til nummer 127, som svarer til 10 gange mindre end Danmark.

Deres økonomi er meget baseret på eksport til udlande, altså det internationale markedet.

32% primære erhverv

20% sekundær erhverv

48% tertiær erhverv

Arbejdsløsheden ligger på 7,4%, hvilket ikke er så højt igen for et land i Sydamerika.

Bolivias eksport

primær

1. metaller og mineraler

2. fossile brændsler (olie)

3. landbrug

4. træ (fra regnskoven)

5. ædelsten

# data[].attributes.body
For mange millioner år siden var der et hav ved den nuværende saltørken i Bolivia. På grund af pladetektonik har pladerne rykket sig sammen og har skubbet havet væk. Der er blevet dannet en stor sø, som over tiden er fordampet. Det skabte altså en evaporit. Da saltørkenen nu ligger mellem to bjergkæder bliver regnvandet tvunget ned til ørkenen, hvilket bringer yderligere af bjergenes mineraler ned i saltørkenen. Derfor bliver ørkenen hele tiden større og større. Saltet i vandet bliver udfældet pga. at salt opløslighed i vand. Den er ca. 36g/100ml. Der kan altså max være 36 gram salt pr 100ml vand. Hvis havvandet fordamper i sådan en grad, at der pludselig er 50g salt pr 100ml vand, vil alt over 36 gram udfælde og lægge sig på bunden.