# data[].attributes.body
Sistema organitzat de signes que permet als parlants d'una comunitat lingüística produir i interpretar missatges.

# data[].attributes.body
Regles fonètiques, morfosintàctiques i lèxiques que organitzen el sistema de la llengua.

# data[].attributes.body
Adaptació personal de cada llengua.

# data[].attributes.headline
Segons les característiques dels usuaris:

# data[].attributes.subject
Segons les característiques dels usuaris:

# data[].attributes.body
Varietats:
- històriques, generacionals
- geogràfiques
- socials

# data[].attributes.body
Registres:
- culte
- científic o tècnic
- familiar
- vulgar

# data[].attributes.headline
                                      CATALÀ

# data[].attributes.subject
                                      CATALÀ

# data[].attributes.body
· ROSSELLONÈS
· CENTRAL
- Barceloní
- Tarragoní
- Septentrional de transició
- Salat
- Xipella
· BALEÀRIC
- Mallorquí
- Menorquí
- Eivissenc
· ALGUERÈS

# data[].attributes.body
· NORD-OCCIDENTAL
- Lleidatà
- Tortosí
- Pallarès
- Ribagorçà
· VALENCIÀ
- Septentrional
- Apitxat
- Meridional

# data[].attributes.body
- selló (cantir)
- sangartalla (sargantana)
- maçana (poma)
- padrí (avi)
- canella (aixeta)
- trebaol (sostre)
- muricec (ratpenat)
- espill (mirall)
- sarpa (grapat)
- xut (mussol)
- catxap (conillet)

# data[].attributes.attachment_link.title
La nova Responsable Pedagògica de Nord Occidental! Sort Elena!

# data[].attributes.body
- Article masculí lo/los -> lo llibre, los animals...
- Terminacions del subjuntiu en -e -> que ell cante, que nosaltres partíssem
- Primera persona del present d'indicatif acabada en -o -> jo miro, jo temo...

# data[].attributes.body
- La e àtona inicial s'obre en [a] -> enemic [anemík]
- La o àtona inical es diftonga en au -> ocell passa a ser aucell
- En mots com redó (rodó) es manté la e d'origen llatí

# data[].attributes.attachment_link.title
Varietats dialectals del català: "Patata", "creïlla"... (6/12 Tresors de la llengua catalana)

# data[].attributes.attachment_link.title
Chiqueta valenciana subtitulada en catala

# data[].attributes.body
- La r a final de mot no s'emmudeix -> paper [papér]
- La v labiodental es distingeix de la b bilabial -> vaca [váka]
- La b s'articula fricativa en el grup bl entre vocals -> horrible [oríβle]

# data[].attributes.body
- Utilitza l'article determinat el/la/els/les
- Els noms de persona no duen article personal
- Els possessius són -> meu/meua, teu/teua, seu/seua, mon/ma, ton/ta...
- S'utilitzen els demostratius -> este/esta, eixe/eixa, aquell/aquella...
- La preposició amb passa a ser en -> ve en nosaltres (ve amb nosaltres)

# data[].attributes.body
- creïlla (patata)
- volantí (tombarella)
- eixir (sortir)
- poqueta nit (vespre)
- bescoll (clatell)

# data[].attributes.body
- obrer (paleta)
- farda (esquirol)
- coent (cursi)
- escurar (rentar plats)
- banyar (mullar)

# data[].attributes.body
- bellota (aglà)
- rabera (ramat)
- dacsa (blat de moro)
- sitara (envà)
- brullo (mató)

# data[].attributes.attachment_link.title
RTVV IB3 TVC - Doraemon (Doraimon) en valencià, central i mallorquí

# data[].attributes.attachment_link.title
DIALECTE BALEAR CAÇADORS DE PARAULES PART 1

# data[].attributes.attachment_link.title
Paraules menorquines - Caçadors de paraules amb en Cris Juanico

# data[].attributes.body
- Només hi ha cinc vocals tòniques -> [a], [e], [o], [i], [u].
- Tots els mots esdrúixols passen a ser plans -> [muzíka] per [múzika] (música)
- Les paraules esdrúixoles acabades en [ia] perden la vocal final -> [famíli] (família)
- Desapareix la d dels grups -ndr- i -ldr- -> [mólra] (moldre)

# data[].attributes.body
- Alguns plurals en -ns perden la n -> camís per camins, pas per pans...
- El gènere d'alguns mots no coincideix amb l'estàndard -> la fred, el sang...
- La primera persona del singular de present d'indicatiu acaba en -i -> jo canti
- En les oraciones negatives s'usa el pas en comptes del no -> la roba és pas neta

# data[].attributes.body
- oir (sentir)
- morro (llavi)
- verm (cuc)
- llestar (triar)
- estela (estel

# data[].attributes.body
- cornes (banyes)
- juapar (lladrar)
- rega (solc)
- veire (got)
- peirer (paleta

# data[].attributes.body
- domatge (greu)
- gara (estació)
- llapí (conill)
- retratat (jubilat)
- votura (cotxe)

# data[].attributes.body
- Set vocals tòniques -> [a], [e], [ɛ], [o], [ɔ], [i], [u]
- Tres vocals àtones -> [i], [u], [ə]
- La t dels grups finals -nt, -lt, -rt no es pronuncia -> tort [tɔr]
- El so fricatiu [ʃ] tendeis a fer-se africat -> marxar [mərtʃá]

# data[].attributes.body
- La primera persona del singular del present indicatiu acaba en -o i es pronuncia [u] -> jo parlo [párlu]
- Els verbs incoatius porten l'increment -eix -> desapareix, redueix...

# data[].attributes.body
- S'ha apropiat paraules d'altres dialectes, sobretot en els usos més informals de la llengua, s'hi registren força interferències del castellà.
- També utiliza argots que provenen de les zones marginals de grans ciutats com Barcelona -> dinyar-la, pispar, calés...

# data[].attributes.body
- La vocal netre [ə] es pot trobar en posició tònica -> pera [p´ərə]
- Els mots esdrúixols acabats en [iə] perden la vocal neutra i es converteixen en plans -> història [ist´ɔri]
- La v es pronuncia com a labiodental i es diferencia de la b.
- La t dels grups -nt i -lt es pronuncia -> molt [mólt]

# data[].attributes.body
- S'usa l'article salat es/sa -> s'homo, ses dones...
- S'utilitza l'article personal en/na en tots els casos -> en Biel, na Maria...
- La primera persona del singular del present indicatiu dels verbs de la primera i tercera conjugació no porta desinència -> jo estim, jo dorm...
- Pronoms personals de primera i segona persona del plural -> noltros i voltros

# data[].attributes.body
- al·lot/al·lota (noi/noia)
- doblers (diners)
- calçons (pantalons)
- llinatge (cognom)
- horabaixa (tarda)
- xot (be)

# data[].attributes.body
- nin/nina (nen/nena)
- idò (i doncs)
- picapedrer (paleta)
- renou (soroll)
- cu/cussa (gos/gossa)
- pus (més

# data[].attributes.body
- Les vocals àtones són [i], [u], [a] -> pala [pála], camió [kamió]
- Els dígrafs ll i ny, en posició final, es pronuncien [l] i [n] -> puny [pún]
- La v correspon a una labiodental i es distingeix de b
- La r seguida de consonant en converteix en [l] -> curta [kúlta]
- El grup dr en converteix en [r] -> padrina [parína]

# data[].attributes.body
- La priemera persona del singular del present d'indicatiu no porta desinència
- El superlatiu se sol formar repetint l'adjectiu -> és gros gros (és grossíssim)
- Els possessius són meu/mia, tou/tua, sou/sua, nostro/nostra, vostro/vostra
- L'article determinat masculí és lo/los -> lo pare, los arbres
- Davant del verb s'usen les formes plenes dels pronoms febles -> me diu, se fa...

# data[].attributes.body
- forqueta (forquilla)
- froment (blat)
- gonella (faldilla)
- mont (muntanya)
- camba (cama)
- tritxi (mullat)
- molendo (ase)
- raguina (arrel)
- pipiolo (flabiol)
- tiribriqui (llagosta)
- assai (bastant)
- ecco (vet aquí)
- pranzo (dinar)