# data[].attributes.body
Sääskede ja parmude vastsed arenevad väikestes veekogus või niiskes turbas. Loomi ja Inimesi liigub rabas üsna vähe ning alati pole neil kellegilt verd imeda.

# data[].attributes.body
Karul on soosse asja tavaliselt kevadel, siis läheb ta jõhvikaid sööma. Talvel maganud karul on kevadel kõht kinni ja jõhvikad aitavad tel seedimist korda saada

# data[].attributes.body
Suvel võib rabaserval näha põtra. Talveks läheb ta kuivemasse metsa, kus pole jääd ja lund. Põder toitub põdrasamblast.

# data[].attributes.body
Sookurg on soodes tavaline pesitseja. Sügisel kogunevad nad suurtesse parvedesse ja toituvad enne lõuna poole lendamist põldudel.

# data[].attributes.body
Kaljukotka peamine toit on jänesed, tedred, kitsetalled ja rebane. Sageli ei leia nad rabast piisavat toitu ning otsib saaki metsade ja niitude kohal tiireldes. Kaljukotkas on raba tippkiskja. Kaljukotka tohutult suur pesa asub tavaliselt mõnel rabasaarel tugeva põlismänni ladvas.

# data[].attributes.body
Rabas elavad putukad on toiduks rabakonnadele kellele sobivad kudemiseks väiksemad rabalaukad. Rabakonnad ei ela üksnes rabas vaid neid kohtab ka niitudel.

# data[].attributes.body
Hallõgija sööb hiiri, kuid neid on rabas napilt ja sisalikud ja kiilid poevad vihmaste ilmadega peitu. Selleks, et mitte nälgida soetab hallõgija endale toiduvarusid, kui hallõgija kõht on täis torkab ta oma ülejäänud saagi mõne terava oksatüüka külge

# data[].attributes.body
Helis Otsa 6.d, Hanna - Stiina Miljukov 6.d, Eliise Kaup 6.d

# data[].attributes.headline
Puhmad (kanarbik, kukemari, sinikas, küüvits, hanevits, sookail)

# data[].attributes.subject
Puhmad (kanarbik, kukemari, sinikas, küüvits, hanevits, sookail)

# data[].attributes.body
Kääbuspõõsad ulatuvad meil umbes põlvini ja nad peavad pidevalt võitlema pealekasvava turbaga, kuna rabaturbas on vähe kasvuks vajalikke toitaineid, siis, et nad paremini hakkama saaksid aitavad puhmi seened.

# data[].attributes.body
Jõhvika ja küüvitsa lehed on väikesed ja nahkjad, millest aurab vähem vett välja. Kevadel võib turba see olev vesi olla külmunud, mistõttu taimes ei saa juurte kaudu kätte, et oma veevaru täiendada. Nad saavad toitaineid sademetest ja seeneniidistikust.

# data[].attributes.body
Vajab palju toitaineid. Rabamurakal on võimas maa-alune vars ja suured sügavale ulatuvad juured, mis on tihedalt kaetud seeneniidistikuga.

# data[].attributes.body
Huulhein ei vaja mulda vaid toitub putukatest, kes jäävad huulheina karvadega kaetud lehtede külge kinni.