# data[].attributes.body
Definitionen af smerte beskriver tydeligt hvornår noget er smerte, og det er så snart man føler det fysisk ubehageligt, som en potentiel vævsskade.

# data[].attributes.body
Subjektiv smertemåling vs. øget aktivitet i smertematrix (thalamus, insula, ACC)

# data[].attributes.body
Kan der ikke ske aktivering af nogle hjerneområder ved smerte, som man ikke har relateret til smerte endnu?

# data[].attributes.body
Smerteskalaer (subjektiv vurdering)

Ubehag

Smerteintensitet

Potentielt via hjerneskanninger (aktivitet i centrale hjerneområder)

Det er svært at vurdere graden af smerte

Nociceptorer bliver ved med at fyre fx ved fantomsmerter

Smerte defineres ikke kun som vævsskade men også fornemmelser, der beskrives i samme termer (emotionel smerte) derfor er det subjektivt

# data[].attributes.body
Er nocebosmerte rigtig smerte?

# data[].attributes.headline
"(...)potentiel vævsskade eller beskrevet i sådanne termer"

# data[].attributes.subject
"(...)potentiel vævsskade eller beskrevet i sådanne termer"

# data[].attributes.body
Definitionen peger på, at smerte relaterer sig meget til den subjektive oplevelse af smerten.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at kende årsagerne til smerte - om det er noget udefrakommende, eller om hjernen er med til at skabe smerten - eksempelvis ved psykosomatiske smerter.

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i hjernescanninger er det bevist at blive holdt udenfor også kan aktivere samme centre som fysisk smerte i hjernen, hvilket gør definitionen af smerte lidt mangelfuld, da det ikke er en sensorisk smerte men kun emotionel.

# data[].attributes.body
Social eksklusion aktivere de samme områder --> peger på at man kan undersøge smerte med den kognitive neurovidenskab.

# data[].attributes.body
Man kan evt. gå ind og undersøge om de neurologiske mekanismer er aktive, da man formodentligt vil kunne se om der sker en smertemodulation. Man skal altså bruge den kognitive neurovidenskab.

# data[].attributes.body
Hvornår kan noget defineres som rigtig smerte? Eller forkert smerte?
Årsagen bag smerten må adskilles fra smerteoplevelsen. Man kan godt få fysisk smerte på baggrund af et psykisk fænomen.
Smerte må altid tages seriøst, da det kan dække over alvorlige fysiologiske problemer.

# data[].attributes.headline
Smerte er en meget subjektiv lidelse, svært at bestemme hvad "rigtig" smerte er....

# data[].attributes.subject
Smerte er en meget subjektiv lidelse, svært at bestemme hvad "rigtig" smerte er....

# data[].attributes.body
Mulight at lave en psykologisk vurdering, for at se, om der er tale om "ondt i livet".

# data[].attributes.body
Psykisk smerte - f.eks. social eksklusion - kan føles som fysisk smerte, så hvorfor er det ikke en del af smertedefinitionen?

# data[].attributes.body
I definitionen på smerte står det, at det både kan være faktisk eller potentiel vævsskade. Dette gør, at det er meget svært at vurdere, hvornår der er tale om "rigtig" smerte.

# data[].attributes.body
Der behøver ikke være en reel vævsskade. Smerte er en subjektiv ting, så man ved ikke om det er rigtigt. Man kan i stedet undersøge i hvilket omfang et individ oplever smerte.

# data[].attributes.body
Følelserne kan anses som en konstant ’baggrundsmusik’ - hvis følelserne er kraftige er musikken høj, og så kan det være svært at få fornuften til at spille en rolle i disse situationer - svært at give fornuften fokus. 

# data[].attributes.headline
Følelserne og fornuften kan muligvis ses i et feedback loop, hvor de påvirker hinanden gensidigt. Det er ikke kun følelserne, der spiller ind, også fornuften - men følelserne kan være mere eller mindre fremtrædende

# data[].attributes.subject
Følelserne og fornuften kan muligvis ses i et feedback loop, hvor de påvirker hinanden gensidigt. Det er ikke kun følelserne, der spiller ind, også fornuften - men følelserne kan være mere eller mindre fremtrædende

# data[].attributes.headline
Man siger fornuften trækker på hippocampus og erindringer - det vi husker bedst har emotionel ladning - erindringer er baseret på følelser, og fornuft på erindringer --> derved kan fornuft siges at være baseret på følelser. 

# data[].attributes.subject
Man siger fornuften trækker på hippocampus og erindringer - det vi husker bedst har emotionel ladning - erindringer er baseret på følelser, og fornuft på erindringer --> derved kan fornuft siges at være baseret på følelser. 

# data[].attributes.body
Følelser hænger i høj grad sammen med det limbiske system, og sker hurtigt og instinktivt. Fornuften hænger derimod i høj grad sammen med frontallapperne (især det orbitale område, som først er fuldt udviklet i 25 års alderen) og kan hæmme følelser og adfærd. Dette sker langsommere og er mere ressourcekrævende. Derfor kan følelserne i mange tilfælde dominere, men efterfølgende kan fornuften hæmme disse.

# data[].attributes.headline
Argument for at følelser har forrang: fobier, der er irrationelle, kan styre os, selvom vi ved, at det ikke er fornuftigt

# data[].attributes.subject
Argument for at følelser har forrang: fobier, der er irrationelle, kan styre os, selvom vi ved, at det ikke er fornuftigt

# data[].attributes.body
Orbitofrontale cortex står for integration af følelser i beslutninger. Den ligger tæt på limbiske system (hippocampus som styrer forhåndsviden + langtidshukommelse)

# data[].attributes.headline
High road og low road/bottom up og top down

# data[].attributes.subject
High road og low road/bottom up og top down

# data[].attributes.body
- emotioner er vores primære reaktion, hvor vi så bruger fornuften til at hæmme eller fremme emtionerne.
Måske sker det i et feedback-loop?
Argumenter for følelsernes forrang: placebo,

# data[].attributes.body
Vi betragter følelser som at have forrang, da fornuften ofte vil være baseret på følelser. At træffe en fornuftig beslutning, vil ske på et erfaringsgrundlag, som altid vi være farvet af følelserne i de tidligere situationer.

Man kan selvfølgelig også diskutere ordlyden af spørgsmålet: Har det forrang når det sker først eller når det er dominerende?

# data[].attributes.headline
Følelser og fornuft interagerer gensidigt med hinanden. 

# data[].attributes.subject
Følelser og fornuft interagerer gensidigt med hinanden. 

# data[].attributes.body
Kan man bruge fornuft uden følelser?
Det har været evolutionært adaptivt at have to systemer.

# data[].attributes.headline
Eksempel på, når fornuften kommer først:

# data[].attributes.subject
Eksempel på, når fornuften kommer først:

# data[].attributes.body
Ift. smerte og placebo kan man evt. argumentere for, at man ved forventningen om bedring ved placebo først regulerer smerten med fornuften, hvorefter følelserne måske får lov at spille ind.

# data[].attributes.body
Man kan forsøge at ro båden imod strømmen, som Høgen sagde, altså lade fornuften råde over emotionerne, men ofte efterrationaliserer vi blot, hvad vi følte. Så følelserne bestemmer egentlig mest.

# data[].attributes.body
Følelser og fornuft kan forstås som en kusk og hans heste. Hestene er emotionerne og løber forrest, men kusken, fornuften, er bagved til at kunne styre emotionerne.

Neurologisk sidder fornuft og følelserne tæt sammen.

Forskellige faktorer som skade eller bestemte situationer spiller ind på om fornuft eller følelser har forrang.

# data[].attributes.body
Der findes ingen kognition uden emotion.

# data[].attributes.body
følelser har indvirkning på, hvor godt man lærer. Du kan godt virkelig ville lære det, men hvis du ikke følelsesmæssigt er tilpas, kan du ikke

# data[].attributes.body
Følelser og fornuft er gensidigt afhængige. Fungerer som henholdsvis bottom-up og top-down og skal begge være til stede alt efter individuel variation...

# data[].attributes.body
Rent udviklingsmæssigt kommer det limbiske system før frontallappernes udvikling.
Det er kontekstafhængigt, hvilken vej man tager (high-road vs low-road).
Det er et samspil mellem fornuft og følelser

# data[].attributes.body
Når vi skal huske begivenheder - fri genkaldelse, er det fornuften som kommer først og så kan det fremhentede minde bringe nogle følelser efter. Her har fornuften forrang.

Modsat ved cue-fremkaldte erindringer hvor noget udefrakommende giver en følelse og fornuften efter kommer ind og sætter den sammen.

# data[].attributes.body
- Måske er der behov for følelserne for, at vi kan handle fornuftigt?
- De to interagerer - måske der ingen forrang er?
- Anatomisk set, så aktiveres følelserne  før fornuften - udviklingsmæssigt.
- Tiden er essentiel ift. hvilken af de to, der dominerer.

# data[].attributes.body
-       Vi har to systemer, som vores respons går igennem; high-road og low-road.

-       High-road: er når stimulien bearbejdes i en langsommere, mere detaljeret og bevidst processering. Stimulien sendes gennem den sensoriske cortex og hippocampus.

-       Low-road: når stimulien ikke bearbejdes bevidst og vi reagerer hurtigt. Stimulien går direkte fra thalamus til amygdala.

-       Fornuften ”sidder” i frontallapperne, som gør os i stand til at korrigere den emotionelle respons på stimuli.

# data[].attributes.body
I en placebo behandlingsform snyder vi vores fornuft, ved at lade vores følelser overtage, og på den måde indbilde os selv til at tro, at en behandling uden virkning, faktisk virker smertelindrende. Vores forventninger til medicinen er styret af følelser.

# data[].attributes.body
High-road og low-road: følelser som instinkter, der kommer før fornuften. I efterbearbejdelsen af oplevelsen, kan fornuften blive styrende.

Der findes ikke en entydigt svar på spørgsmålet. Følelser og fornuft er gensidigt afhængige af hinanden.

# data[].attributes.body
Det tætte forhold og den gensidige afhængig mellem følelser og fornuft, kan gøre at det er svær at sige hvilken af de to, der har forrang. Det er adaptivt for os at have begge dele, da følelserne har en klar funktion, som fornuften dog kan gå ind og påvirke, hvis ikke de er passende for situationen (fx i forhold til high road og low road)

# data[].attributes.body
Smertefølelsen er af
 Smertefølelsen er afhængig af vores følelser, men vi kan med vores fornuft forsøge at dæmpe smerten. 
Følelser vs. fornuft
Følelser vs. fornuft
Følelser spiller en vigtig rolle for fornuft og rationelle beslutninger (orbitofrontal cortex)
Det limbiske system er tæt forbundet med frontal 

# data[].attributes.body
Al indlæring bliver udstyret med et element af følelser - i den forbindelse skal man tænke på positiv og negativ kodering.

# data[].attributes.body
Selvom at vi almindeligvis kan dirigere vores følelser via top-down styring, kan der ved kronisk stress (dis-stress) ske det, at vores eksekutive funktioner sættes ud af spil, og vores vi vil i højere grad være styret af vores følelser.

# data[].attributes.body
Smertefølelsen er afhængig af vores følelser, men vi kan med vores fornuft forsøge at dæmpe smerten.