# data[].attributes.body
Elevenes opprør i klasserommet:
- Eleven kan oppfatte oppgaven som så vanskelig at hen ikke ønsker å begynne på oppgaven i frykt for å feile - hva er vitsen? - lært hjelpeløshet?
- Guttenes motstand retter seg ofte mot skolearbeidet, mens jentenes motstand retter seg som relasjoner.

# data[].attributes.body
Foreldrenes fokus og rolle i barnas læring.
- "Er man en positiv og interessert støtte, eller skaper man et enormt forventningspress?".
- "Idealet er å skape en nærhet og en felles interesse. Når barnet er interessert skal de også føle at vi som foreldre er interessert i det de driver med".
- "Prestasjoner og ytelse, samt trygge rammer".

# data[].attributes.body
Enhetsskolen - dobbeltoppgave

# data[].attributes.body
Begreper: skolemotstand, male bonding, støtte

# data[].attributes.body
Motivasjonen som elever viser på hjemmebane, tar de gjerne med seg på skolen.

# data[].attributes.body
-differensiere ved bruk av variasjon (individ/par/grupper/plenum)
-trekke inn aktuelle temaer
- grunnleggende ferdigheter og begreper (tilpasse forklaringen)
- variere arbeidsmetoder og representasjonsformer
-kartlegge elevenes nivåer før differensiering
-baklengs planlegging
-tydelig læringsmål og forventninger i undervisningen

# data[].attributes.body
Tilpasset opplæring = overordnet mål
Differensiert undervisning = ulike metoder for å nå dette målet

Differensiering som integrert del av grunnlaget for  undervisningsplanleggingen.

"For å lykkes med differensiert undervisning: handler om å se hver elev der eleven er, og kunne tilrettelegge for at de opplever mestring, dekke behov for tilhørighet og autonomi, positiv selvopplevelse. At elever er forskjellige MÅ være utgangspunktet."

# data[].attributes.body
Begreper: kjønn, kjønnsroller, etnisitet, sosial bakgrunn, likhet, likeverd, mangfold

«Gjennom mønsterplanrevisjonene på 1970- og 1980-tallet ble målet om likhet og likeverd i stigende grad forstått i lys av mangfold (Solstad, 2004). Det har resultert i en dobbeltoppgave for enhetsskolen. På den ene siden skal den vektlegge likhet og likeverd og på den andre siden skal den også være tilpasset lokale forhold og gi rom for den enkelte elevens individuelle, personlige utvikling.» (Nielsen, 2014)

# data[].attributes.body
I differensieringsarbeidet er kjønn en faktor man må ta ta hensyn til.

# data[].attributes.body
Begreper: kultur- og økonomiforeldre

Kulturforeldre: fokus på å gi barna gode opplevelser, lyst til læring og skape engasjement.
Økonomiforeldre ("fit for fight"): innsatsen rettet mot klare mål. Mer alvor og fokus på rutiner

# data[].attributes.body
Begreper: sabotør, skolemotstand
«Selma Lyng (2004) beskriver
sabotøren som en type elevrolle der rolleutøveren opponerer mot «oppskrifter» og dermed også synliggjør dem. Denne formen for sabotering blir ofte møtt med sanksjoner fra læreren, og dermed får sabotøren også vist at han ikke er redd for å utsette seg for dette (Lyng, 2004, 2.73)» (Godtø, 2014).
«Å oppleve at du ikke er «smart» nok eller mangler egenskaper som skal til for å mestre skolen ... kan være smertefullt. Skolemotstand kan også være en strategi for å beskytte seg mot opplevelser av å mislykkes (Frosh et al., 2002, s. 205)» (Godtø, 2014)

# data[].attributes.body
Kulturmiddelklassen vs den økonomiske middelklassen.
"(...) Betydningen av et "trygt og godt bomiljø""
-Viktigheten av støtten en får hjemme

# data[].attributes.body
Det skal være et mål i seg selv at man i en hver undervisningsplan legger opp til differensiering.

For å kunne differensiere MÅ man kjenne elevene sine.

- Gi elevene valgmuligheter: kilder, dikt, oppgave variasjon.

# data[].attributes.body
Kulturelle middelklasseforeldre: “Det er viktigste er ikke hva de gjør, men at de er engasjert”
Økonomiske middelklasseforeldre: Mål, struktur og hardt systematisk arbeid er tingen!
Interessant å spekulere i:

K06 - økt vektlegging av målstyring, resultatorientering og testing.

Tilrettelegger skolen i bedre grad nå enn tidligere for den økonomiske middelklassens familiestrukturen?

# data[].attributes.body
Begreper: kjønn, etnisitet, sosial bakgrunn, feminisering/modernisering av skolen, interseksjonalitet, distinksjon, diskurs, distribusjonsmønster, skoletaper

Sitater:
"Kjønn spiller en viss rolle for skoleprestasjoner, men veldig lite sammenliknet med sosial klasse, og kjønnsforskjellene blir raskt utliknet når vi ser hva som skjer etter skolen"

"Det er i samspillet mellom kjønn, klasse og etnisitet at de forskjellsskapende prosessene ser ut til å oppstå - lite mening å snakke bare om kjønn når det gjelder skoleprestasjoner"

"Klassing - mindre tydelig - selv om det er den mest forskjellsskapende faktoren, men lettere å snakke om kjønn og etnisitet"

# data[].attributes.body
Sabotør, en elev som opponerer mot lærers undervisningsopplegg. Opposisjonen kan være passiv eller aktiv.

Godø mener at vi ofte har for stort fokus på gutter som begynner å "flyte" i systemet, og kan overse gutter som presterer bra. Samtidig er det også fare for å overse jenter som "flyter" i systemet, mener hun.

# data[].attributes.body
Ungdomsskoletid: Høysesong for turbulens
"bonding" - guttene relaterte seg særlig til de mannlige lærerne.
Skolekode vs. Jentekode
emosjonell støtte
skolens organisering - dumping
motstand

# data[].attributes.body
Dybdelæring som mål og variert og differensiert undervisning som middel for å nå målet. Dybdelæring er ikke å gå i dybden på alt, men å gå i dybden på noen få ting og å se overføringsverdier til andre detaljer innenfor fagområdet.

# data[].attributes.body
- equity VS equality. Likhet og ulikhet
- pedagogisk VS organisatorisk differensiering
- differensiere innhold, prosess eller produkt
- opplæringsloven 1.3
- tilpasset opplæring er ikke bare spesialundervisning
- differensiering er metoder for å tilpasse opplæringen
- scaffolding/stillasbygning.
-nærmeste utviklingssonen.

# data[].attributes.body
Språk er redskap for tenkning, og er definitivt ei forutsetning for læring. Det kan ses på som broen mellom kultur og tenkning.

Det er viktig å se sammenhengen mellom selvoppfatning og motivasjon.

# data[].attributes.body
Differensiering som mål for å nå tilpasset opplæring.

Begrepene brukes av og til litt om hverandre

# data[].attributes.body
Begreper: Tilpasset opplæring, differensiering (organisatorisk/pedagogisk, kvantitativ/kvalitativ), superdiversitet, spesialundervisning.

-Sammenheng mellom vurdering for læring og  tilpasset opplæring.
-Sammenheng mellom tilpasset opplæring og motivasjon.
-Sammenheng mellom tilpasset opplæring og språket en bruker i klasserommet.

Likeverdig utdanning = equity (elever må behandles ulikt avhengig av deres behov)

"Acknowledging intercultural education and differentiated instruction as two sides of the same story will have consequences for how teacher education prepare student teachers for a diverse classroom" (Valiandes 2018)

# data[].attributes.body
Begreper: tilpasset opplæring (TPO), differensiering, spesialundervisning, vurdering/kartlegging, læring og motivasjon, grunnleggende ferdigheter i språk, inclusive education, likeverdig utdanning (equity)

"All children have the right to recive the kind of education that does not discriminate on grounds of disability, ethnicity, religion, language, gender, capabilities, and so on" (UNESCO)

# data[].attributes.body
"Skoleflinkhet hos jenter blir tatt til inntekt for et "flink pike-syndrom", mens det hos gutter blir forstått som utrykk for evner og intelligens"

# data[].attributes.body
“ Målet om sosial utjevning og like muligheter gjennom utdanning skal oppnås ved at alle tilegner seg en felles standard og visse språklige og kulturelle ferdigheter på tross av ulike utgangspunkt”. Dette mener Nielsen er et problem, “hvem bestemmer hva som er standard for kunnskap og ferdigheter, verdier og normer? “

# data[].attributes.body
Hegemonisk maskulinitet

# data[].attributes.body
Feminiseringstesen: overvekt av kvinnelige lærere på grunntrinnet har ført til undervisning styrt av kvinnelige verdier.

# data[].attributes.body
Likeverdig utdanning for alle. Equity, ikke equality.

Superdiversitet: Kjennetegnes av økt migrasjon som omfatter «mennesker fra flere avsenderland enn tidligere. Samtidig har nye forbindelser og interaksjoner oppstått mellom majoritet og minoritet, og mellom og innenfor de enkelte minoritetsgruppene.» (Engen, 2014, s. 112).

Organisatorisk differensiering: administrativ oppdeling av elever i grupper etter elevenes forutsetninger.

Pedagogisk differensiering: tilpasning av undervisningen til elevenes individuelle forutsetninger innenfor et klassefellesskap.

Lærerstudenter sier at tilpasset opplæring er det de engster seg mest for og kan minst om når de begynner som lærere (NOKUT, 2006; 2013).

# data[].attributes.body
Begreper: tilegnelsessituasjoner, utprøvingssituasjoner, konsolideringssituasjoner, omvendt undervisning, formativ vurdering

Begreper norskdidaktikken: "gallery walk", "pants-down reading"

En må ha en variert og systematisk bruk av metode,  og en må kjenne elevene sine. Universalmetoden finnes ikke.

# data[].attributes.body
Kulturmiddelklasseforeldre & økonomimiddelklasseforeldre

# data[].attributes.body
Måten kjønn kommer til uttrykk på har å gjøre med sosial klasse og etnisitet, og det endrer seg med alder og generasjon. Kjønn må altså ses i kontekst.

Målet om sosial utjevning og like muligheter gjennom utdanning skal oppnås ved at alle tilegner seg en felles standard og visse språklige og kulturelle ferdigheter på tross av ulike utgangspunkt”. Dette mener Nielsen er et problem, “hvem bestemmer hva som er standard for kunnskap og ferdigheter, verdier og normer? “

# data[].attributes.body
Motstand (som ped-begrep): Strategi for å beskytte seg selv mot opplevelser av å mislykkes.

Det kan virke som at måten skolen organiserer undervisningen på, forsterker behovet for å ha et forsvar oppe mot mulige opplevelser av nederlag, for enkelte elever

# data[].attributes.body
Gruppe B

# data[].attributes.body
Det kan være tegn på at skolen i dag samspiller bedre med den økonomiske middelklassens familiestruktur.

# data[].attributes.body
Kjønn, etnisitet og sosial klasse gir ulike måter å forholde seg til skolen og læring på (Nielsen). 

# data[].attributes.body
Manglende motivasjon og økt motstand til skolearbeid “kan også handle om en opplevelse av å ikke mestre de faglige kravene, og dermed også om en frykt for å framstå som dum”.

“Skolemotstand kan også være en strategi for å beskytte seg mot opplevelser av å mislykkes”.

# data[].attributes.body
Kulturforeldre: Foreldre som er aktive i barnas fritidsliv og tilbyr dem kulturelle opplevelser.