# data[].attributes.headline
Evolutionspsykologi (se dagens youtubevideo og s. 29 i Psykologiens Veje, evt. også s. 10-11 for mere viden)

# data[].attributes.subject
Evolutionspsykologi (se dagens youtubevideo og s. 29 i Psykologiens Veje, evt. også s. 10-11 for mere viden)

# data[].attributes.body
Jacob, Stinna og Ida

# data[].attributes.headline
Postmoderne psykologi (bl.a. Judith Butler 

# data[].attributes.subject
Postmoderne psykologi (bl.a. Judith Butler 

# data[].attributes.body
Carl og Mads

# data[].attributes.headline
Pointer fra dokumentaren "Er din hjerne mandlig eller kvindelig" - Frederikke, Mai & Kathrine

# data[].attributes.subject
Pointer fra dokumentaren "Er din hjerne mandlig eller kvindelig" - Frederikke, Mai & Kathrine

# data[].attributes.body
Argumenter for biologi:
- Mænd er bedre til matematik, og kvinder er bedre til at afkode følelser.
- I en test om rumforståelse, klarede mændene sig bedre end kvinderne.
- I en anden test, som handlede om at afkode følelser ud fra kropssprog og udtryk, klarede kvinderne sig bedst.
- Mænd og kvinder har forskellige forbindelser mellem hjernehalvdelen.
- Kvinder har en bedre forbindelse mellem de to hjernehalvdele.
- Mænd har en bedre evne til at forbinde det de ser, med det de gør.
- Mænd har en bedre forbindelse mellem den forreste og bagerste del af hjernen.
- Der er klare forskelle på nervebanerne mellem mænd og kvinder, og forskellene bliver udviklet i teenageårene.
- Generelt set oplever kvinder smerte mere intenst og ubehagelig end mænd.

Argumenter for kultur:
- Vi opbygger stereotyper.
- Hjernen ændrer sig i teenageårene (13-18 år), hvilket kan være grunden til, at der er forskel på mænd og kvinders hjerner (kulturel påvirkning). Man er vokset op med hvilket køn, der hører til hvilke jobs.
- Fra fødsel bliver drenge og piger opfordret til at arbejde forskelligt.
- Man bliver mest påvirket fra 13-18 år. Det handler om hvordan hvert individ oplever verden. Hjernen reagerer på miljøet.
- Kultur gør, at mænd skal være stærkere end kvinderne, derfor viser de ikke lige så store smerte som kvinder.

Forsøg: Smerteforsøg:
- En mand og en dame skulle holde deres hænder nede i koldt vand indtil forsøget sluttede.
- Mandens smerteniveau var lavere end kvindens, da forsøget var slut.

Fejlkilder:
- Resultaterne er selvrapportering.
- Det blev konkurrencepræget.
- Smerteniveauer er relative, og disse kan være udtryk for en forventning til kønnet. Manden satte muligvis sit niveau lavere for ikke at fremstå svag, da han siger, at der ligger en “forventning” i samfundet til, at mænd skal være stærkere end kvinder.
- Det kan være svært at sætte et reelt smerteniveau, da man ikke ved, hvad det højeste smerteniveau svarer til.
- Begge forsøgspersoner ved, at det er et forsøg, og dette kan påvirke resultaterne.
- Manden (forsøgspersonen) er forsker, hvilket gør, at han allerede vidste, hvad resultaterne burde ende med. Dette kan have påvirket hans resultater.

# data[].attributes.body
Signe, Caroline og Manse
1) Omhandler forholdet mellem individ og grupper og behandler emner såsom normer og roller.
At mennesket er socialt, og bliver påvirket af de grupper, som man enten er født ind i via miljø og socialarv, og derfor i en bestemt kultur eller en tilvalgt. Man får altså en social identitet, hvor man tilpasser sig gruppen

2) Ifølge socialpsykologien bliver individet påvirket af gruppen. Så gruppens normer kan altså være med til at bestemme hvordan individet opfører sig.

3) De roller og normer som der er i gruppen kan altså også påvirke individdets køn og hvordan man ser på sin egen kønsidentitet.

4) Vi mener at den stemmer overens med vores erfaringer. For eksempel hvis man er en lettere maskulin kvinde og melder sig ind i Paradise hvor de andre kvinder er mere feminine i den sociale arena vil dette påvirke den ellers maskuline kvinde og hun vil højst sandsynligt tilpasse sig den sociale arena og blive mere feminin. Men det kommer an på hvad man har med i baggagen da dette gør at nogle er mere eller mindre påvirkelige.

# data[].attributes.headline
Neuropsykologi - Kristine, Louise og Dina

# data[].attributes.subject
Neuropsykologi - Kristine, Louise og Dina

# data[].attributes.body
Testosteron er noget der dominerer hos drenge, det formodes bla. at være årsagen til at drenge udvikler et mere specialiseret neuralt netværk end piger, og at de ofte kun bruger en hjernehalvdel ad gangen når de skal løse opgaver.

Piger har et bedre neuralt netværk end drenge, og formår at gøre brug af begge hjernehalvdele. Man har set det som forklaring på pigers tidlige forspring på det sproglige område.

Undersøgelser peger på, at hvis en pige tidligt udsættes for særlig meget testosteron, udvikler de en mere drenget adfærd. Det kan ses hos piger der lider af sygdommen CAH, der gør at de producerer for meget testosteron. Typisk klarer de sig bedre i visuelt-rumlige test.
Omvendt peger undersøgelsen på, at hos drenge, der lider af sygdommen IHH, som giver mindre tekstikler og derfor også mindre testosteron, deres visuelt-rumlige færdigheder er nedsatte.
Forskningen mener at kønshormoner kan have betydning for udviklingen af maskuline og feminine træk hos mennesker.

# data[].attributes.body
Hannah, Mathilde & Emilie
1) Hvad går teorien kort ud på? Teorien går ud på at børn, allerede i en tidlig alder, udvikler kønsskemaer i hovedet. Skemaerne bruges til at kategorisere drenge/mænd fra piger/kvinder. Børn observerer tøj, sprog og væremåde. Barnet vil efter tiden begynde at opføre sig efter sine kønsskemaer.

2) Hvordan ser teorien grundlæggende på mennesket? Teorien siger at kønnet sidder oppe i hovedet. At vi lærer at kategorisere andre mennesker og derefter efterligne dem.

3) Hvad kan teorien sige om køn? At køn er noget man skaber i hjernen, af at se andre gøre noget. Som Jonatan siger i videoen, at hvis et barn oplever at mor går hjemme og far arbejder. Barnet opfatter derfor mor (kvinder generelt) som omsorgsfuld mens far (mænd generelt) er nogen som tjener penge. Det bliver barnet skema, som barnet går efter. Senere kan skemaet ændre sig. Derfor siger teorien at ens køn, er noget man tillærer sig fra forældre, andre personer og de erfaringer man får gennem livet.

4) Hvor synes I, at teorien har huller/ikke er fyldestgørende nok? Der kunne godt være huller omkring hvad der sker hvis barnets skemaer brydes. Hvad sker der hvis to personer mødes, som ikke har den samme opfattelse af køn?

# data[].attributes.headline
Spørgsmål til "Kønsforskelle i barndom og ungdom" (til Jali og Cecilie):

# data[].attributes.subject
Spørgsmål til "Kønsforskelle i barndom og ungdom" (til Jali og Cecilie):

# data[].attributes.body
Af: Kathrine, Frederikke og Mai.
- Kan man bruge artiklens pointer til at sige noget generelt om de to køn?
- Er de oplysninger vi får i artiklen betinget af biologi eller kultur?

# data[].attributes.body
Indenfor behaviorisme er der to grundlæggende retninger.

B. F. Skinner mener at miljøet og fremmer den ønskede måde, som de syntes at personen skal agere på. Dette gøres f.eks. igennem ros, som forekommer når personen gør noget ”rigtigt”.

Albert Bandura mener at barnet nøje observerer forældrene. Deraf menes der at barnet imiterer forældrenes færden, og får igennem dem, opfattelsen af hvordan en ”rigtig” mand og kvinde, interagere med ting.

Teorien ser mennesket som et produkt af dets omgivelser.

Der benævnes at det oftest er igennem forældrene, at barnet får grundstenene for hvad en mand og kvinde er. Så det ligger et fokus på forældrene/miljøets påvirkning af barnet.

Hvis barnet ikke har nogen i omgangskredsen som f.eks. er homoseksuelle, men selv bliver homoseksuel, så falder teorien lidt til jorden, da der ikke fremgår andre faktorer som kan påvirke barnet.

# data[].attributes.headline
Spørgsmål til behaviorismen (til Mathias og Sebastian) 

# data[].attributes.subject
Spørgsmål til behaviorismen (til Mathias og Sebastian) 

# data[].attributes.body
Af: Kathrine, Frederikke og Mai.
- Kan mennesket være andet end et produkt af sine omgivelser?
- Hvad mener I med, at teorien falder til jorden, hvis et barn ikke har nogen homoseksuelle i sin omgangskreds?

# data[].attributes.headline
Artikel: "Kønsforskelle i barndom og ungdom" Freja, Michelle og Sophia

# data[].attributes.subject
Artikel: "Kønsforskelle i barndom og ungdom" Freja, Michelle og Sophia

# data[].attributes.body
Hvad går teorien ud på?

Artiklen kigger på de kønsforskelle der er på drenge og piger fra når man bliver født til man bliver ung.

Hvordan ser teorien grundlæggende på mennesket?

-       Artiklen ser meget på mennesket ud fra b.la. undersøgelser og forskning.

Hvad kan artiklen sige om køn?

Den kan sige noget om de forskelle og ligheder der b.la. er. F.eks. at piger fødes mere fysiologisk modne end drenge, deres motoriske udvikling går lidt hurtigere og de er mere opmærksomme i vågen tilstand. Fra 2-3-årsalderen viser drengene et højere fysisk aktivitetsniveau end piger. Drengene viser derudover mere aggression end piger. Pigerne snakker også mere om følelser end drengene. Senere i ungdomsperioden er drengene mere i stand til at tale om følelser. Ser man på de kognitive kønsforskelle i den tidlige skolealder, viser undersøgelser, at pigernes sproglige forspring fra de tidlige år holder. I opgaver, der kræver sproglige færdigheder, klarer de sig bedre end drengene. Det bliver især tydeligt fra omkring 11-års alderen. Når det gælder visuelt-rumlige færdigheder, er drenge og mænd, efter puberteten, er bedre end piger til at løse opgaver, der kræver disse færdigheder.

Hvor har den huller/ikke er fyldsgørende nok?
- Man ser mere på piger og drenge som helhed, og ikke så meget på det enkelte individ. Det er meget generaliserende, og det er jo ikke alle der er ens, hvilket der også nævnes noget om i videoen. Der er flere typer for kvinder, og flere typer for mænd.

# data[].attributes.headline
Spørgsmål til Kognitionspsykologien (Sophia, Michelle og Freja)

# data[].attributes.subject
Spørgsmål til Kognitionspsykologien (Sophia, Michelle og Freja)

# data[].attributes.body
- Hvordan ændre man sine køns-skemaer?
- Hvordan er køns-skemaerne forskellige fra drenge til pigerne?

# data[].attributes.body
1) Hvorfor sagde manden i videoen at mænd har en større hjerne end kvinder?
2) Hvorfor påvirker testosteron hjernen?
Fra Manse, Caroline og Signe

# data[].attributes.body
1) Hvorfor vil man tilpasse sig gruppen?
2) Hvordan kan man være født ind i en gruppe?
Fra Dina, Louise og Kristine

# data[].attributes.headline
Pointer fra dokumentaren "Er din hjerne mandlig eller kvindelig" - Frederikke, Mai & Kathrine

# data[].attributes.subject
Pointer fra dokumentaren "Er din hjerne mandlig eller kvindelig" - Frederikke, Mai & Kathrine

# data[].attributes.body
1: Hvordan påvirker arv og miljø til ens selvopfattelse?
2: Hvorfor tror i mænd har et større smerte niveau?
- Jali og Cecilie

# data[].attributes.headline
Pointer fra artiklen: "Kønsforskelle i barndom og ungdom" - Jali og Cecilie

# data[].attributes.subject
Pointer fra artiklen: "Kønsforskelle i barndom og ungdom" - Jali og Cecilie

# data[].attributes.body
Fødsel:
- piger: Bedre motorik, opmærksomhed, koordination af bevægelser

3-4 måneder:
-Kigger længere tid på ansigter

1 år:
piger:
- Leger med biler og andet legetøj.
- Stadig knyttet til mor.
- Taler mere rent. Større ordforråd
drenge:
- Mere aggressiv leg.

18 måneder:
piger:
- Piger klæder sig mere ud, leger mere med dukker osv
- De er mere tilbøjelige
drenge:
- Leger længere tid med klodser og biler
- Mere aggressiv leg.

2-3 år:
piger:
-avere aktivitetsniveau
drenge:
- Højere fysisk aktivitetsniveau
- Iagttager på tværs af kulturen
- Mere aggressiv

Børnehavealderen:
De leger for alvor i kønsopdelte grupper. Fordi pigerne har samme interesse og drengene har samme interesser.
pige:
- Leger i små klynger 2-3 personer (afhængig af interesse).
drenge:
- Leger i større grupperPræget af dominans og magtforhold.

skolealderen:
piger:
- Bedre til at tale om følelser end drenge
- Mere avancerede end drenge
- Bedre til non-verbal kommunikation.
- Bedre til sproglige færdigheder + konkrete opgaver.
drenge:
- Taler om følelser i skolealderen, når de er sammen med piger.
- Bedre til visuelt-rumlige færdigheder + abstrakte opgaver.

Observations undersøgelse af Lewis.
- 32 piger og drenge på 13 måneder, med deres mor i rummet.
- viste at de to køn ikke opførte sig forskellig, i deres valg af legetøj.
- der var dog forskel på hvor længe de to køn valgte at lege med de forskellige ting og hvordan de legede med det..
- til sidst blev der oprettede en barriere mellem legetøjet og moren. drengene prøvede at overvinde problemet, ved at slå og sparke til barrieren. imens pigerne stod et sted og ventede på morens hjælp.

# data[].attributes.headline
Svar på spørgsmål (Kathrine, Frederikke og Mai)

# data[].attributes.subject
Svar på spørgsmål (Kathrine, Frederikke og Mai)

# data[].attributes.body
1: Arv/biologi gør, at vi ser ud på en bestemt måde, alt efter om vi er en mand eller en kvinde. Det gør, at vi vil forsøge at leve op til det køn, som vi er blevet givet af naturen. Miljøet påvirker os ved, at vi kigger på andre, som ligner os , og vi sammenligner os selv med dem. Vi vil helst ikke skille os ud fra de normer og stereotyper, som er skabt.
2: Mænd har ifølge dokumentaren en større smertetærskel end kvinder, fordi det er kulturelt bestemt, at mænd skal være de stærke beskyttere. Der kan derfor opstå en form for placebo-effekt, hvor mændene "tror", at de er stærkere, og derfor er de også mere udholdende, hvis de skal konkurrere med kvinder.

# data[].attributes.body
- Kan man bruge artiklens pointer til at sige noget generelt om de to køn?
Allerde i en tidlig alder oplever man forskelle på de to køn. Piger er i en tidligere alder end drengene meget mere opfattende og opmærksomme. hvorimod at drengenes opmærksomhed kun varer kort, de er også langt mere utålmodige, og håndterer tingene på en voldsommere måde, med f.eks. spark i frustration på håndteringen. Men når de bliver det ældre, fastholder pigerne deres mere fysiologiske modenhed og drengene har generelt et højere fysisk aktivitetsniveau. Så hvor pigerne bliver hurtigere udviklet med psyken, som de også gør meget brug af, er drengene mere til det fysiske.

- Er de oplysninger vi får i artiklen betinget af biologi eller kultur?
Kulturen i det de er blevet iagttaget i deres faste rammer.

# data[].attributes.body
Kan mennesket være andet end et produkt af sine omgivelser?
Ja det kan man sagtens, men ikke i følge behaviorisme.

Hvad mener I med, at teorien falder til jorden, hvis et barn ikke har nogen homoseksuelle i sin omgangskreds?
- Der menes selvfølgelig at hvis barnet senere hen bliver homoseksuel, men ikke har haft nogen i omgangskredsen som har samme seksuelle præference, så har teorien ikke et endegyldigt svar på hvordan det er hædnt.

# data[].attributes.headline
Pointer fra dokumentaren "Er din hjerne mandlig eller kvindelig" - Frederikke, Mai & Kathrine

# data[].attributes.subject
Pointer fra dokumentaren "Er din hjerne mandlig eller kvindelig" - Frederikke, Mai & Kathrine

# data[].attributes.body
1. Er drenge og pigers hjerner ens før teenageårene?
2. Hvorfor tror I, at mænd har en bedre rumforståelse?

# data[].attributes.headline
Evolutionspsykologi (se dagens youtubevideo og s. 29 i Psykologiens Veje, evt. også s. 10-11 for mere viden) - Jacob, Stinna og Ida 

# data[].attributes.subject
Evolutionspsykologi (se dagens youtubevideo og s. 29 i Psykologiens Veje, evt. også s. 10-11 for mere viden) - Jacob, Stinna og Ida 

# data[].attributes.body
1)      Hvad går teorien kort ud på.

Teorien går kort sagt ud på at forskellene mellem mænd og kvinder er resultatet af genetiske forskelle der i løbet af evolutionen er opstået. Mændenes fysiske ydeevne gjorde dem bedre egnet til at jage, og de udviklede sig derfor i en mere aggressiv og konkurrerende retning. Kvinderne, grundet deres evne til at skabe liv, var derfor bedre egnet til at være hjemme og passe børnene. Kvinderne fik derfor en mere omsorgsfuld rolle.

2)      Hvordan ser teorien grundlæggende på mennesket.

Evolutionspsykologien definerer mennesket ud fra urmennesket levevis. Mændene var aggressive og gik på jagt, mens kvinderne var de omsorgsfulde mødre. Denne adfærd har altså været med til at danne kønnets stereotype roller i dag. Et eksempel fra hverdagen inden for karriereverdenen er at man typisk ser kvinder repræsenterer arbejde som sygeplejerske eller SOSU-assistent, hvorimod mænd har et mere kamprelateret karrierevalg som f.eks. salgsmand.

3)      Hvad kan teorien sige om køn?

er vel bare at teorien ser på køn som noget genetisk bestemt, men der er igennem evolutionen kommet flere former indenfor de 2 køn

4)      Hvor synes I, at teorien har huller/ikke er fyldestgørende nok.

Der står i bogen: Psykologiens Veje "Gennem naturlig udvælgelse er de forskellige egenskaber, som knyttede sig til disse roller, langsomt blevet en del af kønnets genetiske udstyr". Dette mener jeg dog ikke understøtter den moderne verden. I dag ser vi både mænd og kvinder dyrke samme sport og have samme lederpositioner indenfor f.eks. den militære verden. Begge noget man førhen mente tilhørte den mandlige verden.