# data[].attributes.attachment_caption
Pedagogikens giganter: John Dewey | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogikens giganter: John Dewey | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Filosofen och pedagogen John Dewey var en av de första som talade om handens pedagogik - det var viktigt med praktik likväl som teori. Han tyckte också att det var viktigt att föra fram demokratin och såg skolan som det viktigaste instrumentet för att bygga ett demokratiskt samhälle.

# data[].attributes.body
Tematiskt arbete senare delen av grundskolan med en effektstorlek på d = 0,57.

m medeleffekten för ämnesintegrerade program ligger på d = 0,39, alltså strax under den samlade medeleffekten.

När det kommer till undervisningsmetoders påverkan pekar Hattie (2014, 252) också på att utsträckt undervisning, i motsats till komprimerad, som stark effekt på förbättring med medelvärdet d = 0,71. Han menar att en ökad frekvens av olika möjligheter till inlärning, med målmedvetna övningar, också visar på ökade resultat. Olika möjligheter till inlärning, i ett bredare perspektiv, är möjligt genom bland annat ämnesövergripande undervisning.

# data[].attributes.attachment_caption
Lärande i praktiken - Ett sociokulturellt perspektiv

# data[].attributes.body
Att dela upp skolan  i åtskilda ämnen identifieras av Roger Säljö (2014, 41) som ”dekontextualisering” av lärandet, där tidsmässigt och psykologiskt samband saknas och fokus istället läggs på de ämnesmässiga målen och kraven som ställs. I en dekontextualisering försvinner kopplingen mellan handling och lärande och det nya sammanhanget som lärs ut blir svårförståeligt (Säljö 2014, 214).

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärande i praktiken - Ett sociokulturellt perspektiv

# data[].attributes.attachment_link.description
Att omvärlden och den kultur en människa lever i har stor betydelse för hennes sätt att lära och utvecklas är de flesta lärare och pedagoger medvetna om. Men hur ser egentligen samspelet mellan lärande och omvärld ut? Och vilken inverkan har traditioner, förväntningar och den kommunikativa miljön på lärandet? Det är frågor av detta slag som Roger Säljö tar upp i Lärande i praktiken – ett sociokulturellt perspektiv, den första boken på svenska som tar upp detta fascinerande ämne.

Genom att betrakta lärande ur ett sociokulturellt perspektiv och börja långt tillbaka i mänsklighetens historia då kunskaper och tekniker började utvecklas på allvar, växer så småningom fram en bild av människans möjligheter och begränsningar som är både tankeväckande och samtidigt manar till handling i enlighet med de observationer som presenteras. Vad var goda läs- och skrivfärdigheter för femtio år sedan och vad krävs idag? Hur lär man i samhällen som inte använder skrift eller andra tekniker för att kommunicera? Hur formas vi av språk, teknik och kultur? Vår hjärna har inte blivit större eller mer väloljad under de senaste årtusendena, men det har inte hindrat vår förmåga att utveckla kunskaper och tekniker på ett häpnadsväckande sätt.

Lösningen på denna gåta är att vi utvecklar och bevarar en del kunskaper och insikter i huvudet och kroppen, och andra delar förlägger vi i alltmer sofistikerade redskap utanför oss själva. Som en följd av denna rastlösa utveckling ändrar sig hela tiden våra sätt att lära och tänka.
Denna titel har tidigare givits ut av Norstedts men ingår numera i Studentlitteraturs sortiment. Denna tredje upplaga innehåller dock inga förändringar av innehållet jämfört med den andra upplagan.

# data[].attributes.headline
John Deweys teorier om ämnesövergripsnde

# data[].attributes.subject
John Deweys teorier om ämnesövergripsnde

# data[].attributes.body
Utbildning och undervisning ska bygga på ett organiskt samspel mellan utbildning, erfarenhet och omgivning”

# data[].attributes.attachment_caption
Lärarens roll när elever arbetar undersökande | Skolforskningsinstitutet

# data[].attributes.headline
Lärarens roll när eleven arbetar undersökande

# data[].attributes.subject
Lärarens roll när eleven arbetar undersökande

# data[].attributes.body
Skolforskningsinstitutets sammanställning

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärarens roll när elever arbetar undersökande | Skolforskningsinstitutet

# data[].attributes.attachment_link.description
Den kommenterade översikten bidrar med kunskap om hur lärare kan ge stöd när elever arbetar undersökande, främst inom de naturvetenskapliga skolämnena

# data[].attributes.attachment_caption
Spelifiering – ett lustfyllt sätt att lära? | Skolforskningsinstitutet

# data[].attributes.body
Skolforskningsinstitutets sammanställning

# data[].attributes.attachment_link.title
Spelifiering – ett lustfyllt sätt att lära? | Skolforskningsinstitutet

# data[].attributes.attachment_link.description
Enklare former av spelifiering kan framkalla engagemang, bidra till kunskapsutveckling, även ge elever känsla av otrygghet och konkurrens.

# data[].attributes.attachment_caption
Främja studiero i klassrummet - lärares ledarskap | Skolforskningsinstitutet

# data[].attributes.headline
Främja studiero genom lärares ledarskap 

# data[].attributes.subject
Främja studiero genom lärares ledarskap 

# data[].attributes.body
Skolforskningsinstitutets sammanställning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Beställ en tryckt översikt kostnadsfritt längst ner på denna sida.

Denna metaöversikt sammanställer översikter som analyserat forskning om hur lärare kan arbeta för att främja studiero i klassrummet. Arbetet med att främja studiero är en del av att skapa förutsättningar för elevers utveckling och lärande. Lärares arbete i klassrummet beskrivs ofta som ett ledarskap i klassrummet och fokus i metaöversikten är på arbetssätt som är inte är bundna till ett visst undervisningsämne. Metaöversikten avser att besvara följande forskningsfråga:

Vad kännetecknar lärares ledarskap som främjar studiero i klassrummet?

Fokus är på läraren men det betyder inte att vi anser att läraren ensam är ansvarig för att det ska bli studiero, utan att vi velat fokusera på det som läraren kan göra i klassrummet. Vår utgångspunkt för den här metaöversikten är att arbetet med att främja studiero är en integrerad del av att vara lärare, och att ökad kunskap om vad som kan främja studiero kan stödja lärare i det arbetet.

Huvudsakliga resultat

Främjande av studiero i klassrummet är en komplex uppgift som kräver ett aktivt ledarskap av läraren och som innefattar både proaktiva och reaktiva arbetssätt. Resultaten från de ingående översikterna har sammanställts i sex teman som tillsammans ger en övergripande bild av vad som kännetecknar lärares ledarskap som främjar studiero. Dessa presenteras under sex rubriker.

Lära känna eleverna och skapa positiva relationer

Välja och anpassa arbetssätt utifrån elevernas behov

Förebygga genom tydliga förväntningar och struktur

Aktivera eleverna och göra dem delaktiga

Stödja och möta beteenden

Utvärdera utifrån observationer

Lärares aktiva ledarskap i klassrummet

Genom att aktivt arbeta med att utveckla klassrumsmiljön och sina egna arbetssätt kan lärare förbättra studieron i klassrummet. För att arbetet med att främja studiero ska bli effektivt och nå alla elever behöver det också anpassas till behoven hos de enskilda eleverna och till elevgruppen som helhet. I ett sådant arbete för att främja studiero ingår flera delar som kan illustreras i figuren.

Projektgrupp

Externa forskare

Annika Lilja, fil.dr, universitetslektor vid Göteborgs universitet

Marcus Samuelsson, fil.dr, professor vid Högskolan Väst och Linköpings universitet

Från Skolforskningsinstitutet

Elín Hafsteinsdóttir, fil.dr, projektledare

Alva Appelgren, fil.dr, biträdande projektledare

Eva Bergman, informationsspecialist

Maria Bergman (projektassistent 2019-2020)

Catarina Melin (projektassistent 2020-2021)

Diskussionsfrågor

På Skolforskningsportalen finns diskussionsfrågor som är tänkta att ge arbetslaget stöd i att skapa förståelse för översiktens resultat och slutsatser i relation till den egna undervisningspraktiken.

Beställ

Beställ din översikt som en tryckt bok kostnadsfritt via länken nedan. Om du behöver fler än 9 ex, mejla din beställning till info@skolfi.se.

Främja studiero i klassrummet - lärares ledarskap

För mer information

Mejla din fråga till: info@skolfi.se

# data[].attributes.attachment_link.title
Främja studiero i klassrummet - lärares ledarskap | Skolforskningsinstitutet

# data[].attributes.attachment_link.description
I metaöversikten sammanställs forskning om hur lärare kan arbeta för att främja studiero i klassrummet, för att skapa förutsättningar utveckling och lärande

# data[].attributes.attachment_caption
Positivt samband mellan rörelse i skolan och lärande

# data[].attributes.body
Skolverket, länkar i källförteckningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under de senaste åren har fysisk aktivitet i skolan diskuterats flitigt, både i den massmediala debatten om skolan och inom forskningen. 2018 fick Skolverket i uppdrag att lämna förslag på hur mer rörelse i skolan kan åstadkommas i grundskolan men även inom förskoleklass och fritidshem vid behov. Bakgrunden till detta har bland annat varit att det i läroplanerna för grundskolan, sameskolan och specialskolan eftersträvas att elever skall erbjudas fysisk aktivitet under hela skoldagen. Det är också mycket som tyder på att fysisk aktivitet bidrar på ett positivt sätt till elevers lärande och prestationer i skolan. Den massmediala debatten om fysisk aktivitet i skolan och uppdraget till Skolverket har föregåtts av publicering av intressant forskning.

Pernilla Hedström försvarade sin doktorsavhandling Hälsocoach i skolan - En utvärderande fallstudie av en hälsofrämjande intervention den 17 juni 2016, vid Göteborgs universitet. Hedström visar bland annat att skolbarn idag är betydligt mindre fysiskt aktiva, också i förhållande till internationella rekommendationer. Samtidigt vet vi att det krävs ett visst mått av fysisk aktivitet för att barn och unga skall kunna utveckla en god hälsa.

Hela skolans ansvar

Det hälsofrämjande arbetet i skolan kan inte bara vara en fråga för lärarna i ämnet idrott och hälsa, utan ett ansvar som bör ligga på hela skolan, menar Hedström. Det Pernilla Hedström kunde se i sin avhandling var bland annat att om en person, en hälsocoach, får ett särskilt uppdrag att planera och genomföra lekfulla aktiviteter som innebär fysisk rörelse i skolan går det att öka graden av fysisk aktivitet.

Projektet som Hedström studerat är en interventionsstudie där jämförelser mellan elever i årskurs fyra görs. Två klasser utgjorde interventionsgrupp, som ingick i hälsocoachprojektet, och som engagerade en hälsocoach med uppdrag att främja barnens dagliga fysiska aktivitet. Denna interventionsgrupp jämfördes med två andra klasser som inte ingick i hälsocoachprojektet, och som därmed inte använde sig av hälsocoach.

Resultatet visar att det är möjligt att få även elever som har hög frånvaro på lektioner i idrott och hälsa att bli intresserade av och engagera sig i aktiviteter som innebär fysisk rörelse. Elever som deltog i projektet med hälsocoach upplevde att rasterna hade blivit roligare och att de hade fått mer energi också till övriga ämnen. Samtidigt visar Hedström i sin avhandling att om implementeringen av hälsocoach i skolan skall kunna bli lyckosam så behövs mer än deltidstjänst.

Avhandlingen baseras på en enkätundersökning bland elever i årskurs fyra och deras vårdnadshavare samt en intervjuundersökning bland elever, lärare och hälsocoacher.

Starkt samband mellan fysisk aktivitet och prestationer i skolan

Jesper Fritz försvarade sin doktorsavhandling Physical Activity During Growth-Effects on Bone, Muscle, Fracture Risk and Academic Performance, vid Lunds universitet 2017. Som en del i avhandlingen studerar han sambandet mellan fysisk aktivitet och betyg. Han utgår från data i det så kallade Bunkefloprojektet som pågick mellan 1999 och 2012 i Bunkeflo utanför Malmö. Projektet gick ut på att ge samtliga elever i årskurs 1-9 en lektion idrott om dagen.

Forskarna har haft möjlighet att följa denna grupp som nu är vuxen ålder för att studera olika aspekter, däribland hälsa. Flera rapporter från projektet har visat ett strakt positivt samband mellan fysisk aktivitet och prestationer i skolan. Genom att jämföra elever som fått en lektion idrott om dagen med elever som inte har fått detta, men som på andra sätt liknar undersökningsgruppen, har det varit möjligt att studera effekten av fysisk aktivitet.

Extra positivt för pojkar

Särskilt bland pojkar har det visat sig att den ökade mängden fysisk aktivitet bidrar positivt till betyget, men även till andelen som kom in på gymnasiet. Jesper Fritz menar att daglig rörelse är viktig för barnen, inte minst för deras fysiska utveckling och hälsa. I avhandlingen dras slutsatsen att interventionsprogram som syftar till att öka fysisk aktivitet långsiktigt reducerar risken för benfraktur, ökar muskelmassan, och höjer skolprestationerna särskilt bland pojkar.

Text: Daniel Bergh (daniel.bergh@kau.se)

Källor:

Fritz, J. (2017). Physical Activity During Growth - Effects on Bone, Muscle, Fracture Risk and Academic Performance. Lunds universitet, Faculty of Medicine Doctorial Dissertation Series 2017:3.
Hälsocoach i skolan - En utvärderande fallstudie av en hälsofrämjande intervention. Länk till annan webbplats.
Uppdrag om mer rörelse i skolan (U2018/01430/S). Utbildningsdepartementet, 2018-03-21

# data[].attributes.attachment_link.title
Positivt samband mellan rörelse i skolan och lärande

# data[].attributes.attachment_link.description
Sambandet mellan fysisk aktivitet och prestationer i skolan har i flera rapporter och studier visat sig vara positivt. Daglig rörelse är viktigt för eleverna, men det behövs resurser för att underlätta arbetet. Det hälsofrämjande arbetet bör vara ett gemensamt ansvar för hela skolan. Detta visar två avhandlingar från de senaste åren.

# data[].attributes.body
Skolverkets kunskapsöversikt

# data[].attributes.attachment_caption
Utmärkt undervisning : framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning

# data[].attributes.headline
Utmärkt undervisning, Håkansson och Sundberg

# data[].attributes.subject
Utmärkt undervisning, Håkansson och Sundberg

# data[].attributes.attachment_link.title
Utmärkt undervisning : framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad kännetecknar utmärkt undervisning? Vilken evidens finns för de olika pedagogiska strategier och metoder som används inom skolan? I det här referensverket sammanfattas de tre senaste decenniernas viktigaste svenska och internationella forskning om undervisning. Boken bygger på författarnas fördjupade genomgång av ett mycket stort antal svenska och internationella forskningsöversikter från forskningsfronten om undervisning och lärande i klassrum och förskolor.

# data[].attributes.attachment_caption
What Is Experiential Learning? - Institute for Experiential Learning

# data[].attributes.attachment_link.title
What Is Experiential Learning? - Institute for Experiential Learning

# data[].attributes.attachment_link.description
David A. Kolb's Expe­ri­en­tial Learn­ing The­o­ry is a pow­er­ful foun­da­tion­al approach to all forms of learn­ing, devel­op­ment and change.

# data[].attributes.attachment_caption
Universell design för lärande och digital tillgänglighet

# data[].attributes.headline
UDL: Karolinska institutets utbildningar om UDL

# data[].attributes.subject
UDL: Karolinska institutets utbildningar om UDL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UDL och tillgänglighetsanpassningar delar liknande mål om att tillhandahålla inkluderande lärmiljöer, men tar sig an utmaningen att utforma inkluderande miljöer på olika sätt. UDL fokuserar på att utforma flexibla och anpassningsbara lärmiljöer, medan tillgänglighet fokuserar på att utforma miljöer som är tillgängliga för individer med funktionsnedsättning. Det slutliga målet med UDL är att utveckla experter på lärande ( Black & Moore, 2019).

Tillgänglighet är en rättslig skyldighet, som den svenska lagen om tillgänglighet i digital offentlig service ( Lag om tillgänglighet i digital offentlig service, 2018) och den innebär att se till att alla studenter har lika tillgång till läromedel, teknologier och miljöer.

Tillgänglighet ska uppnås både genom att använda plattformar som är anpassade till tillgänglighetsstandarder ( se KI:s bedömning av Canvas här), och genom att användarna av systemet gör enkla anpassningar av sin praktik (se länkade resurser längre ner på sidan).

# data[].attributes.attachment_link.title
Universell design för lärande och digital tillgänglighet

# data[].attributes.attachment_link.description
Universell design för lärande, UDL, går ut på att undervisning och undervisningsmaterial ska designas för att vara tillgängligt och universellt för alla studerande. Medan tillgänglighetsanpassningar möter individuella studenters specifika behov, syftar de tre principerna i UDL-ramverket till att stödja lärare att identifiera och ta bort potentiella hinder för lärande för alla studenter.

# data[].attributes.headline
UDL, summering från Luleå tekniska universitet

# data[].attributes.subject
UDL, summering från Luleå tekniska universitet

# data[].attributes.body
Cast , internationella samlingssidan för UDL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CAST is a multifaceted organization with a singular ambition: Bust the barriers to learning that millions of people experience every day. We do this by helping educators and organizations apply insights from the learning sciences and leading-edge practices to educational design and implementation.

Learn about our mission and values

UDL-Con: International

This year, for the first time, CAST's Annual Symposium and the UDL-IRN Summit are joining forces to create the world's largest International UDL Convention.

Learn More

Upcoming Learning Events

Search all learning events

PreK-12: Instructor-Led Course

In this introductory online course for preK-12 educators, participants learn the research basis for UDL, practical applications of UDL to lesson design, and helpful technology tools that support flexible, inclusive instruction.

Monday, September 11 - Monday, December 11, 2023

PreK-12: Instructor-Led Course

In this introductory online course for preK-12 educators, participants learn the research basis for UDL, practical applications of UDL to lesson design, and helpful technology tools that support flexible, inclusive instruction.

Monday, February 5 - Monday, May 13, 2024

Postsecondary: Instructor-Led Course

Designed exclusively for higher education, this course includes strategies to remove barriers to learning for postsecondary students.

Monday, February 5 - Friday, March 29, 2024

Stories From Our Work

Learn more about our impact

News from CAST

Search all news

Visit our Newsroom

Top of Page

# data[].attributes.attachment_link.description
Find out more about CAST. We're busting barriers to learning, until learning has no limits®.

# data[].attributes.attachment_caption
Autentiskt lärande kan motivera elever i naturvetenskap

# data[].attributes.attachment_link.title
Autentiskt lärande kan motivera elever i naturvetenskap

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.