# data[].attributes.headline
שלוש פעולות של המורה שמצאו חן בעיני:

# data[].attributes.subject
שלוש פעולות של המורה שמצאו חן בעיני:

# data[].attributes.body
1. שימוש בהומור ככלי לקידום הנעה ומוטיבציה בלמידה: המורה דאגה ליצור בכיתה אקלים למידה בין השאר דרך מסר של אנרגיות חיוביות, הומור ושפת גוף אנרגטית, מה שתרם להעלאת הסקרנות והעניין, הגברת הריכוז בהנחיה ולמידה מתוך הנעה.

2. זמן חשיבה: ניכר כי המורה הרגילה את התלמידים לחשיבה מעמיקה, בקרה עצמית והפעלת שיקול דעת לפני שהם ממהרים לענות לשאלותיה. מעבר לסדר ולארגון, ולחידוד והעמקה של התשובה, זמן החשיבה מאפשר לכלל התלמידים לקחת חלק פעיל ולהעניק לעצמם הזדמנות ואפשרות לענות על שאלות המורה ובכך לקדם את הלמידה בשיעור.

3. שימוש במושגים, פעולה היוצרת בהירות עבור כלל התלמידים: שיעור שפה, אסטרגטגיות- דרך למידה. ובכלל- שימוש במחברת אסטרטגיות, והבהרת מטרת השיעור: נלמד אסטרטגיה חדשה.

דבר שהייתי מוסיפה:
הייתי משתמשת יותר בלוח על מנת לעזור לתלמידים שלמדים טוב יותר דרך שימוש בערוץ החזותי. למשל כותבת את מסלול השיעור, או ציר מארגן למהלך השיעורים האחרונים (שפה-אסטרטגיות- אסטרטגיה חדשה וכו)

# data[].attributes.body
1.שימוש בידע קודם- מהי אסטרטגיה?דרך נפלאה לפתוח שיעור ולקבל תמונת מצב מהילדים...
.2 מחברת אסטרטגיות- מתן חשיבות מכרעת לנושא שלא תמיד עומד על סדר היום... .
3.שימוש באייקוני מטרה וחשיבה- ממקדים את הילד למטרת השיעור- אסטרטגיה חדשה!
4. הייתי מוסיפה על גבי הלוח את כל דברי הילדים - מתן לגיטימציה לתלמידים מחד ושימוש בלמידה מפורשת לתלמידים שלעתים מתנתקים וזקוקים לעוגנים להמשך.

# data[].attributes.body
1. זמן חשיבה- הפנתה את תשומת לב התלמידים לחשיבה, לארגון מחשבה, לתת לתלמידים אחרים לחשוב ולהיות שותפים בשיעור.
2. מחדדת מושגים- לפתור זה מושג חשבוני, פותרים תרגילים, בשפה עונים על שאלות.
3. מורה תאטרלית, משלבת משחק בזמן שיעור והומור.
הייתי מוסיפה אמצעי המחשה נוספים או משלבת מצגת מלווה לאסטרטגיות שנלמדו ולאסטרטגיה החדשה, עוד סגנון למידה.

# data[].attributes.headline
אודליה שטרקמן

# data[].attributes.subject
אודליה שטרקמן

# data[].attributes.body
שלוש פעולות שמצאו חן בעיניי:
1. זמן למחשבה- המורה כיוונה את הילדים לגלות איפוק ולהקדיש זמן למחשבה לפני שהם מגיבים. הדבר מאפשר ליותר ילדים להגיע לתשובה.
2. התלהבות המורה- הדרמטיות שבה המורה מדברת, התנועה שלה במרחב והשמחה שלה סוחפים את התלמידים ומעוררים אותם להיות חלק מהשיעור.
3. חזרה על תשובות התלמידים ובדיקת הקשב של התלמידים בזמן שילד אחר מדבר.
דבר שהייתי משנה: (או לפחות בוחנת את ההשפעות שלו)
ייתכן שעודף הדרמטיות, התגובות האסוציאטיביות של המורה עלולות לגרום לילדים מסויימים לאבד קשב ולסטות מהנושא של השיעור למחשבות אחרות (חדר ניתוח למשל... או מישהו שמת....)

# data[].attributes.headline
ליאן עוידאת:

# data[].attributes.subject
ליאן עוידאת:

# data[].attributes.body
שלושת הפעולות שמצאו חן בעיני:
1.השיטה שבה המורה מנתבת כיוון המחשבה באמצעות מילות מפתח ועידוד התלמידים להפעיל מחשבות אקטיביות לבניית תוכן יעיל שמשרת הכותרת שבנדון ושימוש בחיזוקים חיוביים לתלמידים מבלי להיות ביקורתית.
2. הקפדת המורה לשתף התלמידים בניסוח והבנת המטרות, כך ששיטת הלימוד דומה לסטואציה של( בינג בונג) עד לנגיעה בתוכן הרצוי ומנקודה זו טיפוח התוכן ,סידור המחשבה, חידוד וסיכום במילה אחת.
3.יצירת דיאלוג בין התלמידים להגעה למסקנות, המורה השתמשה בשיטה של לשאול את התלמיד האחר אם הוא מסכים למה שנאמר, המורה בדיאלוג זה שימשה דוגמא למופת על ידי שימוש בחיזוקים חיוביים ובשפת גוף מעודדת.

דבר שהייתי משנה:
הייתי מקפידה להפעיל כל תלמיד ולא משנה אם התשובה הייתה תואמת לרצוי אך עוזרת לתלמיד להתבטא ולהרגיש חלק מהדיאלוג.

# data[].attributes.body
שלוש הפעולות שמצאו חן בעיני:
1. המורה השתמשה בשאלות מטה-קוגנטיביות שדרכם הילדים הגיעו למסקנה שיש חשיבות לשימוש באסטרטגייה. דרך בלמידה גם מאפשרת להבחין בין העיקר לטפל.
2. המורה הסבירה בצורה ברורה ואף כתובה על הלוח הסבר של המושג אסטרטגייה. בנוסף השתמשה בסמל החזותי של לוח המטרה שנמצא באופן קבוע על הלוח ומזכיר גם למורה וגם לתלמידים את החשיבות שלו.
3. שימוש בזמן חשיבה. מאפשר לכלל התלמידים לקחת חלק בדיון ונותן זמן לעיבוד השאלה והתשובה לכלל התלמידים.

ההיתי משתמשת בדרך הלמידה גם בלמידת עמיתים כדרך להסביר רת המושג אסטרטגיה אן בדרך של משחק.

# data[].attributes.headline
קבוצת האלופים והאלופות,

# data[].attributes.subject
קבוצת האלופים והאלופות,

# data[].attributes.body
קראתי בעיון את התייחסותכם/ן למשימת הצפייה ואני חייבת לציין שהתגובות היו מעניינות מאד.
ריכזתי וסיכמתי לעצמי את הדברים שכתבתם ואני מצרפת לכם את עיקרי הדברים:
ממליצה להעתיק את המסמך ל-word על מנת שתוכלו להשתמש בו שוב ושוב.
פעולות שמצאו חן בעיניכם/ן:
- שימוש במילה אסטרטגיה - חשוב ללמד את הילדים מושג זה. לצד איות המילה חשוב שהילדים יבינו מה פירוש המושג ויוכלו בכל פעם להוסיף אסטרטגיה ל"סל" שלהם.
לצד לימוד המילה המורה שואלת היכן אסטרטגיה זו באה לידי ביטוי ביתר המקצועות.
- זמן חשיבה - מאפשר לכלל התלמידים להגיע לתשובה/תובנה ולא רק לקבוצת התלמידים החזקה, לאלה שתמיד מצביעים.
- כתיבת מטרת השיעור על הלוח - משקפת לתלמיד מה מתוכנן במהלך השיעור, מה מצופה מהתלמידים, גורם להם להיות יותר מכוונים ובאמצעות המטרה הם יכולים לקשר לשיעור הקודם.
- שאלות מנחות - פיתוח תשובות התלמידים באמצעות שאלות מנחות.
- סימנים מוסכמים על הלוח
- הדהוד תשובות התלמידים על ידי החברים בכיתה או על ידי המורה (תוספת שלי). ההדהוד נועד למעקב ובקרה.
- שאלות מעוררות עניין -
נוכחות המורה - קלילה, דינמית ואנרגטית
- סדר השיעור מובנה וברור
- חיזוקים חיוביים

הייתי מוסיפה/משפרת
- זמן חזותי על הלוח
- התנהגות מוחצנת ורועשת
- מורה ריכוזית
-להתייחס לכל התלמידים, גם לאלה שלא יושבים בקדמת הכיתה
-אינטונציה ילדותית וחזרתיות
- כמות המלל של המורה
- הרחבת האפשרות לעבוד במרחבים נוספים בתוך הכיתה
- המללה באמצעות איורים לטובת תלמידים שמתקשים לזכור

לתשומת ליבכם/ן,
ישנן התייחסויות שנמצאות בנקודות לשימור וגם בנקודות לשיפור ולמה...?
מכיוון שיש דברים שניתן לפרש אותם במספר היבטים או להתבונן עליהם בדרכים שונות - על זה נאמר "הכל בעיני המתבונן"

ולאלה שעדיין לא ענו - מבקשת את ההתייחסות שלכם על מנת שאוכל לציין לעצמי שהמשימה בוצעה ושאין משימות חסרות.

שבוע טוב
-

# data[].attributes.body
3 פעולות שמצאו חן בעייני:
1.  התלהבותה של המורה והלהבת הילדים.
2. הבהרה וחידוד נוסף של המילה אסטרטגיה.
3. עצם השיח והלמידה של אסטרטגיות למידה מצאו חן בעייני.

כל אלה חשובים ומשמעותיים בעייני מכיוון שהם מהווים מנוע ללמידה יסודית, יצירתית ונעימה.

הייתי משנה מעט ומקצרת את ההרחבה הארוכה (מדי לטעמי) של המושג אסטרטגיות.

# data[].attributes.body
שלוש פעולות שהמורה עשתה שמצאו חן בעיניי:
1. חזרה, רענון, וחידוד של המושגים שכבר נלמדו.
שואלת מהי אסטרטגיה? ברור שהמושג כבר נלמד בכיתה וזו חזרה. חשוב מאוד עבור תלמידים שלוקח להם יותר זמן להפנים ולזכור מושגים.
2. שימוש בזמן חשיבה - במהלך כל השיעור רואים שהמורה גם משתמשת באסטרטגיה זו וגם ממלילה אותה (מסבירה איך היא רואה שתלמידים חושבים). מחזירה כל הזמן את התלמידים לסימון המוסכם של זמן חשיבה.
3. חיבור האסטרטגיות לתחומי דעת שונים - חשוב מאוד. התלמידים למעשה נמצאים בשיעור אסטרטגיות בלי החיבור הזה של המורה שבאסטרטגיות אלו יש להשתמש בתחומי דעת שונים לא בטוח שכל התלמידים יעשו את החיבור לבד.

הייתי מוסיפה שימוש בערוץ למידה נוסף. המורה משתמשת בעיקר בערוץ השמעתי מעט כותבת על הלוח. הייתי משתמשת יותר בלוח כדי לתת תמיכה נוספת לילדים שהערוץ השמעתי שלהם פחות חזק ומתקשים לעקוב אחרי הנאמר. במיוחד שקצב השיעור דיי מהיר. המורה עוברת בין הדברים דיי במהירות.

# data[].attributes.headline
בתאל נועה פרץ

# data[].attributes.subject
בתאל נועה פרץ

# data[].attributes.body
3 פעולות שמצאו חן בעיניי:
1. התייחסה לזמן חשיבה ולא ויתרה גם כאשר חלק מהילדים מיהרו להצביע. כך גם התלמידיפ האיטיים/מתקשים יכלו להשתתף בשעור.
2. השתמשה בהומור בכיתה- מאוד התחברתי לכך. התלמידים הכירו את הסגנון ו'זרמו עם המורה'.
3. השתמשה במטרת השעור- ומיהרה לכתוב אותה על הלוח. כך התלמידים ידעו מה עומד לפניהם.

הייתי משנה: כן הייתי חושפת את שם/מטרת האסטרטגיה בתחילת השעור על מנת למקד על התלמידים (הוראה מפורשת).

# data[].attributes.headline
            אסנת גרנביץ                              3 פעולות שהמורה עשתה ומצאו חן בעיני:        

# data[].attributes.subject
            אסנת גרנביץ                              3 פעולות שהמורה עשתה ומצאו חן בעיני:        

# data[].attributes.body
1. ההוראה של המורה היתה מפורשת- המורה הסבירה את מטרת השיעור והרלבנטיות שלו  לתלמידים (למה הם צריכים ללמוד אסטרטגיות).

2. היתה הפעלה בלמידה - שיח, שאלות מעוררות חשיבה, כתיבה.
3. מתן זמן חשיבה- מאפשר לכלל התלמידים (גם איטיים יותר) לקחת חלק בלמידה.
הייתי משנה- ניכר שזמן ההכנה למטרת השיעור עצמו (לימוד אסטרטגיה חדשה) היה מעט ארוך מידי בעיני.

# data[].attributes.body
3 פעולות שמצאו חן בעיניי :
1. זמן חשיבה- לאורך כל הסרטון ניתן לראות שימוש באסטרטגיית זמן חשיבה.
2. הסבר נושא השיעור וחזרה על המושג אסטרטגיה
3. הילדים היו פעילים במהלך השיעור
חשיבות הפעולות:
מתן זמן חשיבה מעודד את כל הילדים להיות שותפים ופעילים במהלך השיעור ומאפשר לכולם לעצור, לחשוב .
החזרה שנעשתה על המושג אסטרטגיה חשובה משום שהיא תורמת להבניית הידע החדש שיילמד במהלך השיעור בו יתמקדו באסטרטגיה חדשה .
המורה גרמה למרבית התלמידים להיות פעילים במהלך השיעור , כך כולם תורמים מהידע שלהם ושותפים מלאים.
הייתי מוסיפה את כתיבת מהלך השיעור על הלוח למען אותם תלמידים שהערוץ החזותי שלהם הוא הערוץ המוביל.

# data[].attributes.body
אהבתי:
1.נתינת זמן לחשוב.
2. שהתלמידים מתבקשים לחזור על דברי חברו.
3.דיוק ולמידה בתשובת התלמיד לא "לפתור את השאלה"  אלא "לענות על השאלה".

הייתי מוסיף:
1. שהתלמידים יהיו עם מחברת הלמידה לפני כניסת המורה לכיתה.
2. לאכוף בשאלות את '' זמן לחשוב''.

# data[].attributes.body
3 פעולות שהמורה ביצעה בשיעור והן מצאו חן בעיני
א. הצגת מטרת השיעור, וכתיבתה על הלוח. משקפת לתלמיד מה ייעשה בשיעור ויש לכך חשיבות רבה,שהילדים ידעו מה מצופה מהם, הם יותר מכוונים לשיעור ויכולים לקשר את מה שילמדו בשיעור הזה לדברים שנלמדו בשיעור קודם.
ב. מיקוד חשיבה של התלמיד בשאלה מהי אסטרטגיה וההסבר על ידי התלמידים עידוד התלמיד לחשיבה מעמיקה חשיבה מסדר גבוהה
ג. זמן לחשוב לאחר כל שאלה הזדמנות נפלאה לארגן את הידע של התלמיד,להיות קשוב לעצמו ולרעיונותיו

פעולה שאהבתי שהמורה ביקשה לאיית את המילה אסטרטגיה
וכמו כן שהמורה פנתה לתלמיד שלא הצביע איפשרה חלון הזדמנויות לתלמיד

# data[].attributes.body
פעולות שמצאו חן בעיני:
1. משתמשת במושג אסטרטגיה, מלמדת את הדרך הסמויה של החשיבה.
2. נותנת זמן חשיבה לפני שעונים.
3. כותבת את מטרת השיעור על הלוח.
חשיבות הפעולות:
השימוש במושג אסטרטגיה וההסבר שלו ע"י התלמידים מעודד לחשיבה מסדר גבוה. מלמדים את התלמידים מהי דרך החשיבה לתשובה/ לפתרון.
זמן המחשבה מאפשר לכלל התלמידים להגיע לתובנה ולא רק לתלמידים החושבים מהר יותר.
מטרת השיעור מאפשרת לתלמידים לדעת מה מצופה מהם ולהכין את עצמם לנלמד.
הייתי מוסיפה זמן חזותי על הלוח במתן זמן המחשבה, לדוגמה: שעון חול או יישומון דומה.
מפרטת יותר את מטרת השיעור או מהלך השיעור.

# data[].attributes.headline
שלומית קורצברג

# data[].attributes.subject
שלומית קורצברג

# data[].attributes.body
3 פעולות שמצאו חן בעיניי:
הראשונה: המורה כתבה את המטרה באופן חלקי על מנת להגיע בסוף השיעור לסוג האסטרטגיה החדשה- היא רוצה שהילדים יגיעו לתשובה על ידי חקר.
השנייה: זמן חשיבה לאחר שניתן לאחר שנשאלה שאלה.
השלישית: לאחרי שהילדים בתיווך של המורה נזכרו מה למדו בשיעורים הקודמים ומהי אסטרטגיה, היא קישרה לעולמות תוכן שונים.
החשיבות של פעולות אלה: כאשר המורה כותבת את המטרה זה עוזר לילדים לראות ולעקוב אחרי המורה ונושא השיעור,
זמן החשיבה מאפשר גם לילדים עם קצב חשיבה שונה להיות חלק מהשיעור ועצם הקישור לעולמות תוכן שונים עוזר לילדים להטמיע את הנושא של  יחידת הלימוד שזה סוגי אסטרטגיות.
הייתי מוסיפה אולי יותר זמן משוב אחד של השני- היא ביקשה מאחד הילדים להגיב לדברי החבר אבל לא המשיכה עם זה...הייתי מוסיפה יותר משוב מקדם למידה בין הילדים ולא ה"פינג פונג" של מורה תלמיד.

# data[].attributes.body
1. אהבתי את השיטה של המורה בשימוש התמונה של "זמן חשיבה" ואיך באמת היה לכלל התלמידים זמן לחשוב.
2. אהבתי איך המורה נתנה לתלמידים עצמם לחזור על תשובות תלמידים אחרים, ובזה היא נתנה הזדמנות גם לתלמידים פחות משיגים לענות ולהיות שותפים ואפילו להיות קשובים יותר על מנת לחזור בדייקנות.
3. ההסבר למילה אסטרטגיה: כנראה שהמורה עשתה את הפעולה קודם ובשיעור הזה היא חוזרת. והיה חשוב לה להדגיש זאת לפני שהיא תלמד אסטרטגיה חדשה,אבל כל זה נעשה דרך שאילות "למה" מצד המורה ומתשובות מהתלמידים אחרי מתן זמן לחשיבה. לדעתי התהליך צריך להיות מומלל ובאיורים כדי לסייע לתלמידים מאתגרים לזכור.

# data[].attributes.body
להלן 3 מהפעולות של המורה שמצאו חן בעיניי וחשיבותן של פעולות אלו:

1.     הצגת מטרת השיעור וכתיבתה ע"ג הלוח (יחד עם אייקון של מטרה) – זה ידוע בהחלט, שלהצגת מטרת השיעור בפני הילדים בתחילת השיעור קיימת חשיבות רבה מאוד. הילדים ידעו  מה מצופה מהם, היו מכווני מטרה, השיג יעילות ובהירות בתהליך הלמידה והילדים שיתפו פעולה.

2.     זמן חשיבה (כולל האייקון שנלווה לכך) – מתן זמן חשיבה לילדים הינו כלי חשיבות בכדי לייצר אפשרות ונגישות למספר רב יותר של תלמידים בכיתה. לא לכל הילדים יש הבנה או קליטה מהירה ולעיתים לוקח לחלקם זמן רב יותר לעבד מידע. כך יצרה המורה בעצם אפשרות לחשיבה ומתן תשובה איכותית ולא בשליפה וכמו כן, למענה / השתתפות / חלק פעיל בשיעור של מספר רב יותר של תלמידים.

3.     קיום שיח פעיל בכיתה – המורה יצרה הקשרים ועודדה אותם להיות קשובים זה לזה. השיח היה ער ומשולב, דבר שתרם להשתתפות הילדים ולהיותם קשובים לא רק לה, כי אם זה לזה.

מה שהייתי משנה / מוסיפה:

שימוש גדול יותר בלוח, בכדי לאפשר לילדים גם חזרתיות חזותית.

לנסות ולשלב ילדים נוספים בכיתה – המוחלשים יותר שזקוקים לתיווך.

# data[].attributes.headline
כאות'ר סאבק1. מט

# data[].attributes.body
כאות'ר סאבק
1. מטרת השיעור ברורה למורה ולתלמידים.
2. זמן השהייה לחשיבה.
3. שאלה אחת ומודפסת והתלמידים מדביקים, חוסך זמן להעתקה.
הייתי משנה כמורה לא להיות ריכוזית מדי, ההתלהבות רועשת יותר מדי

# data[].attributes.body
פעולות שמצאו חן בעיני:
1. המטרה נכתבה על הלוח באופן חלקי כדי לעורר סקרנות במהלך השיעור.
2. המורה נתנה זמן חשיבה לאחר ששאלה שאלה.
3. לאחר שלימדה מהי אסטרטגיה , היא יישמה את הלמידה בכך ששאלה איפה זה בא לידי ביטוי בשאר המקצועות שלמדו.
חשיבות הפעולות הללו:
1. כתיבת המטרה מבהירה את מה שילמדו בשיעור ומעוררת מוטיבציה להקשיב כדי לגלות בהמשך מהי האסטרטגיה החדשה.
2. זמן החשיבה נתן מקום לכל הילדים, לחשוב על תשובה מדויקת.
3. דרך שאלת היישום הילדים יכלו להבין שיש חשיבות לחומר הנלמד והוא ישמש אותם בכל המקצועות.
דבר אחד שהייתי משנה
המורה חוזרת על עצמה ומבקשת מהילדים לחזור על דברי חבריהם וזה קצת מעיק. יש הרגשה שהיא מנסה למצוא חן בעיני הילדים וההתנהגות שלה מוחצנת ורועשת מידי לטעמי.

# data[].attributes.body
פעולות שמצאו חן בעיניי:

1.נוכחות המורה בכיתה מאוד חמה, קלילה, דינמית, אנרגטית מעבירה את השיעור בשיח קולח וענייני. יוצרת קשב רב בקרב התלמידים

2.זמן חשיבה- נתנה מקום והזדמנות גם לילדים המתקשים

3.הסבר וחשיבות השימוש באסטרטגיות ואיות המילה יחד עם כל הכיתה.

משנה/מוסיפה

התייחסות גם לשאר ילדי הכיתה, גם לילדים הרחוקים ולא רק לתלמידים שיושבים בקדמת הכיתה ושימוש במרחב הכיתה.

# data[].attributes.headline
סאהרה פלאח:מה שאהבתי..

# data[].attributes.subject
סאהרה פלאח:מה שאהבתי..

# data[].attributes.body
1- זמן לחשוב , תמיד לחשוב לפני שעונים, נותן הזדמנות לתלמידים התת משיגים לחשוב יותר ולהיות חלק מהתהליך.
2- אהבתי את ההבדל בין לפתור ולענות, חשוב לעבוד לפי אסטרטגיה כי נותנת לנו דרך למידה
3- שימוש בסמלים מוסכמים וזה ממקד את התלמידים יותר .
הייתי משנה: הייתי כותבת את תהליך העברת השעור על הלוח גם בכדי שהילד יתארגן ויתרכז יותר בשיעור, ויהיה קל לו במיוחד לילדים עם בעיות קשב וריכוז.

# data[].attributes.body
הפעולות שמצאו חן בעיניי:
1.זמן החשיבה- כבר אמול במפגש הסינכרוני הבנתי את חשיבותו, והיה ממש יפה לראות את זה קורה.
2. הצגת מטרת השיעור, וכתיבתה על הלוח. מייצר סדירויות מועילות ללמידה.
3. שאלות מעוררות עניין, הילדים הם אלו שהעבירו את השיעור בניצוחה של המורה.

מה שהייתי משנה:
כשאחד התלמידים ענה תשובה לא נכונה, המורה שאלה את התלמידים האם הוא צודק. לדעתי נכון יותר שאת השאלות המכוונות היתה שואלת אותו.

# data[].attributes.headline
ורד טבול                           חברי קבוצת תת משיגים 1,  

# data[].attributes.subject
ורד טבול                           חברי קבוצת תת משיגים 1,  

# data[].attributes.body
אני קוראת בעיון את ההתייחסויות שלכם/ן ואני חייבת לציין שהנושאים שאתם מעלים מעניינים ומציגים נקודות מבט נוספות ומגוונות.
אני רוצה לומר לכם שאני שמחה מאד על היותכם הקבוצה שלי, הרצינות שלכם, העניין והתגובות המעניינות הופכות אתכם לקבוצה משמעותית שגורמת לכל אחד מאיתנו להרהר ולערער - זוהי למידה רלוונטית וחווייתית.
אז פשוט תודה!
וטיפ לסיום:
זוכרים את השהיית התגובה:
ממליצה שלאחר ההשהיה לבקש מהתלמידים המתקשים להשמיע את תשובתם, ולמה?
זו ההזדמנות שלהם להציג את הדברים שהם חשבו עליהם כשבדרך כלל החזקים כבר אומרים את התשובה ואז כבר לא נותר להם מה להשמיע...
שבוע טוב

# data[].attributes.headline
דקלה אפרת לוי

# data[].attributes.subject
דקלה אפרת לוי

# data[].attributes.body
שלוש הפעולות שמצאו חן בעיניי:
1. הצגת נושא השיעור- אסטרטגיות, ושיתוף התלמידים בחשיבות למידת אסטרטגיות ובמה הן תורמות ללמידה שלהם. התלמידים יודעים שאסטרטגיה זו דרך למידה שמטרתה לסייע להם להבנת הנלמד.
2. סימנים מוסכמים על הלוח- סמל המטרה. כתיבת המטרה על הלוח יחד עם התלמידים. זמן חשיבה- מתן אפשרות למענה למספר רב של תלמידים בעזרת זמן חשיבה ובכך גדל מעגל התלמידים שמשתתף בשיעור.
3. התלמידים חוזרים במילים שלהם על התשובות של חבריהם ולא המורה עושה זאת עבורם. כך ניתן לבצע מעקב ובקרה האם התלמידים הבינו את דברי חבריהם.
פחות התחברתי לכמות המלל מצד המורה והחזרתיות וכן אינטונציה ילדותית.

# data[].attributes.body
מה שאהבתי:
1. הצגת הנושא: אסטרטגיות, ומדוע חשוב ללמוד זאת. יש בכך שיתוף של התלמידים וגם קישור/ חיבור לתכנים שנלמדו בעבר הקרוב ובמקצועות שונים. יוצר הבנה, הטמעת הנושא באופן ברור!
2. הפנייה לסמלים מוסכמים שנמצאים על הלוח. (זמן חשיבה/ מטרת השיעור). ממקד מאוד את התלמידים. ו'מרענן' להם את המיומנויות דרכן לומדים בשיעור.
3. מפתחת תשובות של תלמידים ומבהירה אותן בעזרת שאלות מנחות ותוך כדי חיזוקים. (אין "פינג פונג", יש שיחה). תלמיד חוזר על דברי חברו ובכך הנושא מרושת יותר ויש גם קשר בין התלמידים (ולא רק בין התכנים והתשובות). מעורר מוטיבציה להשתתף.
4. מיומנויות שונות (איות המילה, מקהלה) שיוצרות עניין ושיתוף של כל הכיתה.

** לי אישית היה חסר שימוש מושכל בלוח. המורה מסתמכת בעיקר על הערוץ השמיעתי ("לא שמעתי") ופחות על החזותי. וגם- אמנם כתבה מילה על הלוח זה היה נראה שהיא 'בעונש', בקצה, ואין לה התייחסות מספקת (למרות שהיא מוקד השיעור).

# data[].attributes.headline
לאה בן מאור 

# data[].attributes.subject
לאה בן מאור 

# data[].attributes.body
1. הצגת המטרה תרמה בכך שהילדים ידעו מה מצופה מהם, הם יותר מכוונים לשיעור ויכולים לקשר את מה שילמדו בשיעור הזה לדברים שנלמדו בשיעור קודם. בהמשך לכך היה גם סדר מובנה לשיעור ושלבים ברורים לכולם.
2. חיזוק חיובי והטמעת המושג "זמן חשיבה" הילדים מקבלים חיזוקים חיוביים לכך שמגלים איפוק. לפי תגובות התלמידים , נראה שהכלי הוטמע היטב בכיתה בזכות חיזוקים אלה . הם מנצלים את זמן החשיבה לעיבוד של השאלה והתשובה ובכך הילדים מפנימים את השימוש באמצעי הזה. וקיימת גם התיחסות ויזואלית על הלוח.
3. יצירת הקשרים וההתייחסות  בין דברי הילדים. המורה מעודדת אותם להיות קשובים זה לזה, להגיב לדברי החבר. השיח לא נשאר רק בינה לבין אותו התלמיד שהגיב..
דבר שהייתי מוסיפה: להציג גם את השלבים של האסטרגיה באמצעיים מוחשיים- כרטיסי תיווך.

# data[].attributes.body
אהבתי בסרטון:
1. שהמורה אפשרה לתלמידים לענות בעצמם ולא "האכילה" אותם בתשובות שציפתה לקבל.
2. שהמורה פנתה אישית אל התלמידים- נראה שיש למורה והתלמידים קשר טוב
3. אהבתי את זמן החשיבה. לאחר החשיפה במפגש- שמחתי לראות שיש בכלי שימוש.
פחות אהבתי:
את קצב המורה והחזרתיות.

# data[].attributes.headline
פעולות שמצאו חן בעיניי:

# data[].attributes.subject
פעולות שמצאו חן בעיניי:

# data[].attributes.body
1. חזרה על דברים שנאמרו ע"י ילדים באמצעות ילדים אחרים.
2. פנייה תמיד בשמו של הילד.
3. הרחבות- חיבור לתחומים אחרים שאינם קשורים באופן ישיר לשיעור.
4. הדגמה בתנועות מלבד הדיבור.
חשיבות הפעולות: שמירה על קשב וחזרתיות למען ילדים המתקשים בכך. עבודה על מספר ערוצים בו זמנית.
יצירת קשר מורה תלמיד וחיזוקו על ידי התייחסות אישית באמירת שמו. דבר המחזק התנהגויות חיוביות. יצירת הקשרים נוספים.
ניכר כי המורה מתלהבת ובהתלהבותה מדביקה את התלמידים. הופכת את הלמידה לשמחה וכיפית למרות שנדרשים לעשות דברים שגרתיים.
עם זאת, מרגיש שהאינטונציה ילדותית. לדעתי היה כדאי לתת לילדים לעבוד במספר מרחבים בתוך הכתה ולא במקומות הישיבה שלהם. לאפשר תנועה ושינוי פיזי.
איילת קמחי בש

# data[].attributes.body
מצאו חן בעיני בסרטון:
1. שהמורה הסבירה להם מדוע חשוב ללמוד את נושא האסטרטגיות. פעולה זו חשובה כי כך התלמידים מבינים לשם מה הם לומדים זאת ומבינים את חשיבות הנושא בעבורם.
2. היא ביקשה לחזור על מה שאמר אחד התלמידים ולא המשיכה הלאה עד שכולם או לפחות מרביתם הבינו ושמעו זאת. הדבר מרכז את התלמידים.
3 אהבתי את עניין  הזמן לחשוב והאייקון שנלווה לו בשיעור, נראה כי התלמידים יודעים לעבוד לפיו. והדבר מאפשר להם לחשוב לרגע להבין לעבד את השאלה וגם לארגן את התשובה. המהלך מסייע כמובן גם למי שמתקשה בהבנה, שליפה, בעיית קשב ועוד..
הדבר שהייתי משנה הוא פחות מלל. שהמורה פחות תדבר. מאחר שהיה צורך לעקוב אחריה זמן רב מידי לטעמי.
היה לי מעניין לצפות במורה נראה שהיא נהנית ללמד ושמחה וזה גם חשוב מאוד לדעתי.

# data[].attributes.body
לאחר שצפיתם בסרט,  הוסיפו פתק חדש באמצעות הסימן + , כתבו את שמכם בשורה הראשונה ופעלו על פי ההנחיות האלה:

כתבו -

· שלוש פעולות של המורה שמצאו חן בעיניכם.

· מה חשיבותן של פעולות אלו לדעתכם?
· דבר אחר שהייתם מוסיפים/משנים.