# data[].attributes.body
En la segona foto, veiem que hi ha certes similituds a l'anterior, les mares també fugen amb els seus fills a causa d'una guerra.

# data[].attributes.body
Clarament, això demostra que la societat no ha evolucionat lo suficient com per a poder conviure tots junts en pau, la situació de molts llocs es lamentable, i hauríem de cambiar tots.

# data[].attributes.body
Aquest projecte té la finalitat de ajudar a la gent que es refugiada mediant els estudis ja qué aporta un ajut portan a la gent a una escola.
D'aquest projecte es pot destacar el altruisme que tenen els germans al ajudar a aquestes persones obrint una escola especialmente per ella.

# data[].attributes.body
Que encara que molta gent s’esforçi molts acaben sense recompensa de mandra injusta

# data[].attributes.body
En les imatges podem observar que encara queda molta gent solidaria que ajuda a la gent que necesita i que no demana res a cambi, names li importa la felicitat de la gent que ajuda

# data[].attributes.headline
Comentari Fratelli  Abril Gallego i Claudia Barquín

# data[].attributes.subject
Comentari Fratelli  Abril Gallego i Claudia Barquín

# data[].attributes.body
Destacaríem als germans Maristes i de La Salle, que han decidit ser voluntaris sabent tot el que això comporta. Han deixat les seves vides de banda per dedicar-se a fer la vida dels refugiats millor.

# data[].attributes.headline
Carla Yu , Dídac Dalmases, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez

# data[].attributes.subject
Carla Yu , Dídac Dalmases, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez

# data[].attributes.body
Gràcies al projecte fratelli, molts nens i persones han pogut millorar el seu estil de vida, tot per culpa de que les potències majors no estan interesades en solucionar aquest tipus de problemes, i han de ser les petites organitzacions les que arreglin aquests conflictes, encara que mai es solucionen al 100%.

# data[].attributes.body
El que ens ha cridat l’atenció del projecte Fratelli ha sigut que les congregacions de la Salle i Maristes han decidit emprendre un projecte conjunt per a atendre als infants desplaçats i per establir al Líban una Oficina Internacional de Coordinació.

# data[].attributes.body
Amb aquestes imatges podem veure que la gente marxa, per motius d'una guerra.
Els dos grupos agáfen les seves pertenences i marxen principalment per no patir les consecuencies de el conflicte

# data[].attributes.body
Aquestes imatges són semblants ja que es pot veure com nens treballen a les fàbriques encara. I com encara que hagin passat molts anys seguim amb els mateixos problemas, sense evolucionar.

# data[].attributes.body
En aquesta foto, feta a la Guerra Civil, veiem molts refugiats fugint amb els seus nens i les seves pertinences.

# data[].attributes.headline
Comparació d'imatges de refugiats (ahir) Claudia Barquín i Abril Gallego

# data[].attributes.subject
Comparació d'imatges de refugiats (ahir) Claudia Barquín i Abril Gallego

# data[].attributes.body
A ambdues imatges veiem com un grup de persones marxen del seu lloc d'origen per motius de idees polítiques o creences. Els dos grups de cada imatge agafen les seves pertinences més essencials per marxar i buscar una millor vida a on no siguin jutgats.

# data[].attributes.headline
Comparació d'imatges de refugiats (avui) Claudia Barquín i Abril Gallego

# data[].attributes.subject
Comparació d'imatges de refugiats (avui) Claudia Barquín i Abril Gallego

# data[].attributes.body
La importancia de lo que viene después de la guerra,el sufrimiento de muchos, de los supuestos vencidos, una voz que en silencio sufre.

# data[].attributes.headline
Claudia Mateos, Eva Gómez, Marta Jarque, Ari sanchez 

# data[].attributes.subject
Claudia Mateos, Eva Gómez, Marta Jarque, Ari sanchez 

# data[].attributes.body
Foto antiga

# data[].attributes.headline
Claudia Mateos, Eva gómez, Ariadna sanchez, Marta jarque 

# data[].attributes.subject
Claudia Mateos, Eva gómez, Ariadna sanchez, Marta jarque 

# data[].attributes.body
Esta foto es actual, se trata de la evacuación de refugiados e inmigrantes. En la foto se ve la misma situación que en la otra, así que realmente nos preguntamos, hemos evolucionado?

# data[].attributes.body
En aquestes fotos es por veure com fa  70 anys ja hi havien nens i persones que vivien aquestes dures situacions. Ara, encara es viuen aquestes situacions i creiem que les condicions en les que viuen són extremadaments molt dolentes.

Àlex,Roger,Ferran,Pau

# data[].attributes.headline
Carla Yu Gutiérrez, Dídac Dalmases, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez

# data[].attributes.subject
Carla Yu Gutiérrez, Dídac Dalmases, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez

# data[].attributes.body
Les condicions deporables d'avui en dia.

# data[].attributes.body
Hem escollit aquestes dues imatges perquè com es pot veure en la primera  hi han uns nens dormint en males condicions i en la segona també podem veure una sitiació semblant. L’única diferencia que hi ha és el pas del temps, però com podem veure han anat passant els anys i aquestes situacions es segueixen veient.

# data[].attributes.headline
Erik García, Pol Guil, David Mas, Dani Zapata

# data[].attributes.subject
Erik García, Pol Guil, David Mas, Dani Zapata

# data[].attributes.body
Esta foto de la postguerra no se diferencia mucho de la situación actual. Pasan los años y se repite la misma historia. Realmente el ser humano evoluciona?

# data[].attributes.headline
Carla Yu Gutiérrez, Didac Dalmases, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez

# data[].attributes.subject
Carla Yu Gutiérrez, Didac Dalmases, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez

# data[].attributes.body
Les condicions deplorables

# data[].attributes.headline
Erik García, Pol Guil, David Mas, Dani Zapata

# data[].attributes.subject
Erik García, Pol Guil, David Mas, Dani Zapata

# data[].attributes.headline
David Mas, Dani Zapata, Erik García, Pol Guil

# data[].attributes.subject
David Mas, Dani Zapata, Erik García, Pol Guil

# data[].attributes.body
Tot i esforçar-se tant en acollir en un territori tan petit  segueix havent gent que es queda sense res.

# data[].attributes.body
ENQUESTA:
Amb el que ens quedem d’aquestes enquestes és amb una senyora gran que es va posar a plorar al recordar el que va viure en anys passats. Ens va dir que es sentia molt agraïda per formar part de Catalunya perquè li va donar tot el que en aquells moments necessitava.

# data[].attributes.body
LA VOZ DORMIDA:
Aquesta pel•lícula no té una temàtica d’entreteniment si no que ens fa reflexionar sobre les condicions en les que vivien moltes dones i nadons durant i després la guerra cívil que va significar un periode molt difícil ja que no es podien expresar perquè si ho feien podien ser condenats i condenades a mort.

# data[].attributes.headline
Carla Yu Gutiérrez, Jia Ibañez, Carlos Rodríguez, Dídac Dalmases

# data[].attributes.subject
Carla Yu Gutiérrez, Jia Ibañez, Carlos Rodríguez, Dídac Dalmases

# data[].attributes.body
La guerra és una tragedia que s'ha d'evitar a tota costa i que porta numerosos problemes, un d'ells la repressió que sufreixen els inocents que no han fet res.

# data[].attributes.headline
Conclusió: Claudia Mateos, Eva Gómez, Marta Jarque, Ariadna Sánchez 

# data[].attributes.subject
Conclusió: Claudia Mateos, Eva Gómez, Marta Jarque, Ariadna Sánchez 

# data[].attributes.body
La importancia de la guerra y la Espanya d’aquell temps, pensar que si tot hagues ocurregut d’una altra manera, pot ser ara seríem una Espanya diferent.

# data[].attributes.headline
Conclusió Pol Guil, David Mas, Erik García, Dani Zapata

# data[].attributes.subject
Conclusió Pol Guil, David Mas, Erik García, Dani Zapata

# data[].attributes.body
La crueltat de la guerra fa callar a moltes ànimes que pensen diferent

# data[].attributes.headline
David F, Nacho De la maza, Dani O , Xavi P

# data[].attributes.subject
David F, Nacho De la maza, Dani O , Xavi P

# data[].attributes.body
Reflexa la realitat amb la que es vivia la repressió franquista, es veu el patiment de persones innocents que els afusellen sense cap mena de dret

# data[].attributes.body
Aquesta películ•la m’ha fet reflexionar sobre les atrocitats que es varen viure durant la Guerra Civil, (la qual ens queda bastant propera) i de com es van silenciar milers de veus que els nacionals no volien que fossin escoltades. També reflecteix les males condicions a les presons i com molts nadons i infants van ser separats injustament dels seus pares.

# data[].attributes.body
La pel·lícula fa una representació bastant realista del que va ser la postguerra pel bàndol republicà. Es veu les males condicions de la presó, com els nacionals en guanyar la Guerra Civil intenten eliminar a tothom que formava part del bàndol republicà.

# data[].attributes.body
Jo em quedo amb una senyora gran que s'ha emocionat i ha plorat  quan ha recordar totes les oportunitats que li ha brindat Catalunya. Ens ha comentat que estava molt agraïda a aquesta terra i que ella se sentia totalment d’aquí. També destaco quan ens ha dit que si volíem podíem parlar català amb ella perquè ella el parla perfectament. També ens ha explicat anècdotes i com va aprendre la seva primera paraula en català, que va ser gràcies al seu fill petit.
Definitivament ha estat la persona més transparent de totes les que em conegut.
Dels gràfics lo que més m’ha sobtat és que més de la meitat de les persones preguntades són immigrants i si ells no ho són han tingut a algun familiar que si que és de fora.

# data[].attributes.body
He parlat amb una senyora que durant una de les preguntes s'ha posat a plorar. Ens ha dit que estava molt agraïda per les oportunitats que els seus fills han tingut. També ens ha explicat que no s'aniria d'aquí perquè li encanta Rubí.
Ha sigut la persona que més m'ha agradat de totes amb les que he parlat.

# data[].attributes.body
En conclusió la majoria de les persones que emigren dins de la península ibèrica com per exemple de Andalusia a Catalunya, entre altres es degut per la falta de diners, falta de treball, motius familiars.

Durant la enquesta, hem vist que la majoria de persones que hem enquestat, tenen família que venen d’altres llocs, com per exemple Andalusia, Brasil, Cuba, Granada, etc.

També hem vist, que els familiars van emigrar amb una mitjana de edat de 16,6 anys.

El motiu d’aquesta emigració es principalment el treball, encara que també hi han motius com la família o tenir una bona qualitat de vida.

Aquestes persones es van traslladar, la majoria, amb avió, però també, es van traslladar amb tren i/o cotxe.

La majoria, va trobar feina al seu nou lloc de residència ràpidament i l’estat no els va ajudar.

Un 72.4% diuen que no van patir cap tipus de discriminació i un 27,6% diu que si.

Si parlem dels refugiats, un 79,3% de les persones es conscient de la situació d’aquests, però un 20,7% no.

Si mirem l’opinió dels enquestats, a un 65,5% li semblaria bé que un grup de refugiats visqués al seu mateix edifici, però a un 34,5% no.

El que més ens ha impactat de l’enquesta a estat l’opinió d’una persona, que ens ha dit que per a ella els refugiats eren un lloc de treball menys per un espanyol i la seva opinió sobre la immigració era que tots “s’haurien d’anar al seu país’.
(claudia mateos, eva gómez, ariadna sánchez i marta jarque )

# data[].attributes.headline
Carla Yu Gutiérrez, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez, Dídac Dalmases

# data[].attributes.subject
Carla Yu Gutiérrez, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez, Dídac Dalmases

# data[].attributes.body
Ens ha sorprès molt la quantitat de gent que va haver de inmigrar ja que aquí hi havien moltes fàbriques tèxtils i a la resta d'Espanya hi havia poca feina i pocs aliments.

# data[].attributes.body
En conclusió la majoria de les persones que emigren dins de la península ibèrica com per exemple de Andalusia a Catalunya, entre altres es degut per la falta de diners, falta de treball, motius familiars.
Durant la enquesta, hem vist que la majoria de persones que hem enquestat, tenen família que venen d’altres llocs, com per exemple Andalusia, Brasil, Cuba, Granada, etc.
També hem vist, que els familiars van emigrar amb una mitjana de edat de 16,6 anys.
El motiu d’aquesta emigració es principalment el treball, encara que també hi han motius com la família o tenir una bona qualitat de vida.
Aquestes persones es van traslladar, la majoria, amb avió, però també, es van traslladar amb tren i/o cotxe.
La majoria, va trobar feina al seu nou lloc de residència ràpidament i l’estat no els va ajudar.
Un 72.4% diuen que no van patir cap tipus de discriminació i un 27,6% diu que si.
Si parlem dels refugiats, un 79,3% de les persones es conscient de la situació d’aquests, però un 20,7% no.
Si mirem l’opinió dels enquestats, a un 65,5% li semblaria bé que un grup de refugiats visqués al seu mateix edifici, però a un 34,5% no.
El que més ens ha impactat de l’enquesta a estat l’opinió d’una persona, que ens ha dit que per a ella els refugiats eren un lloc de treball menys per un espanyol i la seva opinió sobre la immigració era que tots “s’haurien d’anar al seu país’.

# data[].attributes.body
Encara que la majoria veuen que hi ha discriminació en contra dels immigrants, menys de la meitat de la gent col•labora per aturar la situació

# data[].attributes.body
La gent mes gran esta en contra dels refugiats i els mes joves estan a favor d'acollir

# data[].attributes.body
Les oportunitats que troba la gent a Rubí és a dir a nosaltres ens pot semblar pocas però com en altres llocs hi ha menys la gent veu més.

# data[].attributes.body
La majoria de immigrants estrangers provenen de llocs molt diferents.

# data[].attributes.body
Em sorpren que hi hagi molta gent criticant la causa però la gran majoria no aporta res.

# data[].attributes.body
Una de les persones que hem entrevistat ha sigut l'alcaldesa, ens ha motivat molt que una persona tan important ens hagi dedicat el seu temps

# data[].attributes.body
L'altruisme en el seu maxim esplendor

# data[].attributes.body
Ser capaz de ayudar a alguien sin nada a cambio.

# data[].attributes.body
Las veritables heroïnes

# data[].attributes.body
Cuando llega el esperado momento de tener en brazos a un pequeño ser, totalmente dependiente, merecen nacer como los héroes que son.

# data[].attributes.headline
David F, Dani O , Xavi P, Nacho de la Maza

# data[].attributes.subject
David F, Dani O , Xavi P, Nacho de la Maza

# data[].attributes.headline
David Mas, Pol Guil, Erik García, Dani Zapata

# data[].attributes.subject
David Mas, Pol Guil, Erik García, Dani Zapata

# data[].attributes.body
*La guerra des de la vista d'un nen*

# data[].attributes.body
el sufrimiento de nuestros antepasados

# data[].attributes.headline
David f , Xavi P , Nacho de la maza, Dani O

# data[].attributes.subject
David f , Xavi P , Nacho de la maza, Dani O

# data[].attributes.body
La maternidad será la luz que guiará la supervivencia y la libertad

# data[].attributes.body
Alex,Roger,Ferran,Pau:

La maternidad de Elna es la esperanza de todas aquellas mujeres que estuvieron embarazadas en los campos de refugiados franceses.

# data[].attributes.headline
Carla Yu Gutiérrez, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez, Dídac Dalmases

# data[].attributes.subject
Carla Yu Gutiérrez, Carlos Rodríguez, Jia Ibañez, Dídac Dalmases

# data[].attributes.body
<< Los adultos se llevan la victoria moral de haber defendido  sus ideales, pero los niños no reciben nada a cambio. >>
"La historia de una mujer que salvó la vida de 597 niños"

# data[].attributes.body
La madre de todos

# data[].attributes.body
el éxodo de los republicanos

# data[].attributes.headline
Najwa el bouzidi, Dani Rodríguez, Inés Ybarra

# data[].attributes.subject
Najwa el bouzidi, Dani Rodríguez, Inés Ybarra

# data[].attributes.body
El patiment de les dones embarassades ve provocat per les situacions bèl·liques.

# data[].attributes.headline
Claudia Barquín, Abril Gallego, Laia Ortiz i Nuria Justo

# data[].attributes.subject
Claudia Barquín, Abril Gallego, Laia Ortiz i Nuria Justo

# data[].attributes.body
És una fundació dirigida per Elisabeth Eidenbenz, on les mares que vivien una situació de tensió en els camps de refugiats francesos i que estaven en males condicions, van ser ateses per poder sobreportar la seva maternitat i/o embaràs en millors condicions.