# data[].attributes.headline
Засідання №1

# data[].attributes.subject
Засідання №1

# data[].attributes.headline
Огляд нормативних документів щодо організації роботи в класах НУШ

# data[].attributes.subject
Огляд нормативних документів щодо організації роботи в класах НУШ

# data[].attributes.body
1.https://nus.org.ua/news/dyvitsya-metodychni-rekomendatsiyi-vykladannya-predmetiv-u-2020-2021-navchalnomu-rotsi/
https://chech-2.osvita.gov.ua/metodichni-rekomendacii-schodo-vikladannya-navchalnih-predmetiv-u-zakladah-zagalnoi-serednoi-osviti-u-20192020-navchalnomu-roci-16-26-04-03-07-2019/

# data[].attributes.headline
Складання календарних планів 3 класів за новою програмою(І семестр)

# data[].attributes.subject
Складання календарних планів 3 класів за новою програмою(І семестр)

# data[].attributes.body
https://geographer.com.ua/content/kalendarno-tematychne-planuvannya-3-klas-20202021-nr-nush

# data[].attributes.headline
Засідання №2

# data[].attributes.subject
Засідання №2

# data[].attributes.headline
Готовність до інноваційної діяльності як особливий вид творчого розвитку педагога

# data[].attributes.subject
Готовність до інноваційної діяльності як особливий вид творчого розвитку педагога

# data[].attributes.headline
Нова Українська Школа і STEM -освіта

# data[].attributes.subject
Нова Українська Школа і STEM -освіта

# data[].attributes.body
https://www.pedrada.com.ua/article/1915-z-dosvdu-stem-osvti-u-pochatkovih-klasah

# data[].attributes.headline
Засідання №3

# data[].attributes.subject
Засідання №3

# data[].attributes.headline
Складання календарних планів 3 класів за новою програмою (ІІ семестр)

# data[].attributes.subject
Складання календарних планів 3 класів за новою програмою (ІІ семестр)

# data[].attributes.body
https://naurok.com.ua/biblioteka/typ-5?new_school=1

# data[].attributes.headline
Переваги та недоліки дистанційного навчання

# data[].attributes.subject
Переваги та недоліки дистанційного навчання

# data[].attributes.headline
План тижня інформатики

# data[].attributes.subject
План тижня інформатики

# data[].attributes.attachment_link.title
План тижня безпечного інтернету (1)

# data[].attributes.headline
План тижня  англійської мови

# data[].attributes.subject
План тижня  англійської мови

# data[].attributes.headline
Засідання №4

# data[].attributes.subject
Засідання №4

# data[].attributes.headline
Обмін досвідом та практичні поради щодо організації дистанційного навчання у початковій школі

# data[].attributes.subject
Обмін досвідом та практичні поради щодо організації дистанційного навчання у початковій школі

# data[].attributes.body
https://osvitoria.media/experience/lajfhaky-z-dystantsijnogo-navchannya-najkrashhyj-dosvid-uchyteliv/

# data[].attributes.headline
Пропозиції з корекції дидактичних матеріалів експерименту «Світ чекає крилатих»

# data[].attributes.subject
Пропозиції з корекції дидактичних матеріалів експерименту «Світ чекає крилатих»

# data[].attributes.headline
Підведення підсумків роботи м/о вчителів-предметників у 2020/2021н.р

# data[].attributes.subject
Підведення підсумків роботи м/о вчителів-предметників у 2020/2021н.р

# data[].attributes.headline
Перспективний план

# data[].attributes.subject
Перспективний план

# data[].attributes.headline
Засідання №1

# data[].attributes.subject
Засідання №1

# data[].attributes.headline
Огляд нормативних документів щодо організації роботи в класах НУШ

# data[].attributes.subject
Огляд нормативних документів щодо організації роботи в класах НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році

Лист Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 1/9-482

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році Лист Міністерства освіти і науки України м. Київ № 1/9-482

# data[].attributes.headline
Складання календарних планів 4 класів за новою програмою (І семестр)

# data[].attributes.subject
Складання календарних планів 4 класів за новою програмою (І семестр)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Увага! Скачати календарне планування для 4 класу можна у вкладеннях нижче (у самому кінці сторінки).
1. Математика, 4 клас (за ТОП Р. Шияна). Орієнтовне календарно-тематичне планування на І семестр 2021-2022 н. р. (64 год.) М. Барна

2. Українська мова, 4 клас. Календарно-тематичне планування для 4 класу на 2021-2022 н. р. за робочим зошитом інтегрованого курсу "Українська мова" (автори Ірина Старагіна, Аліна Ткаченко, Людмила Гуменюк, Оксана Волошенюк, Ольга Романюк, Андрій Панченков) (20 уроків)

3. Фізична культура, 4 клас. Календарно-тематичне планування уроків фізичної культури, 4 клас НУШ на 2021-2022 н. р. (3 години на тиждень).Типова освітня програма початкової освіти. Цикл ІІ (3-4 класи) під керівництвом Р.Б.Шияна

4. Мистецтво, 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування уроків мистецтва (4 клас) на 2021-2022 н. р. (За підручником: Кізілова Г.О., Шулько О.А. Мистецтво: підручник для 4 класу загальноосвітніх навчальних закладів - Тернопіль: Видавництво "Астон", 2020.) Частина І (8 уроків)

5. Математика, 4 клас. Орієнтовне планування з математики для 4-х класів на 2021-2022 н. р. за типовою освітньою програмою НУШ-2 Романа Шияна (на 12 уроків) М.Барна

6. Я досліджую світ, 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування на 2021-2022 н. р. з інтегрованого курсу до підручника "Я ДОСЛІДЖУЮ СВІТ" 4 КЛАС. У 2 частинах (автори Т. Гільберг, С. Тарнавська. Н. Павич, видавництво "ГЕНЕЗА") для класів, які працюють за навчальним планом Типової освітньої програми (4 клас), розробленої під керівництвом О. Я. Савченко

7. Я досліджую світ. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне плануванняна 2021-2022 н. р. теми №8 "Енергія" з курсу "Я досліджую світ" для 4-го класу на квітень.(Інтегрована тема "Енергія". Місяць навчання: квітень.Складено відповідно до модельної програми "Я досліджую світ", 4 клас під редакцією Р. Шияна, 2021 р.)

8. Мистецтво. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування уроків мистецтва (4 клас) на 2021-2022 н. р. (За підручником: Кізілова Г.О., Шулько О.А. Мистецтво: підручник для 4 класу загальноосвітніх навчальних закладів - Тернопіль: Видавництво "Астон", 2020.) Частина І, Частина ІІ (70 уроків)

9. Інформатика. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування з інформатики на 2021-2022 н.р. 4 клас. Нова українська школа (Підготувала Оксана Пасічник)

10. Я досліджую світ. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування на 2021-2022 н. р. з інтегрованого курсу до підручника "Я ДОСЛІДЖУЮ СВІТ" 4 КЛАС. У 2 частинах (автори Т. Гільберг, С. Тарнавської. Н. Павич, видавництво "ГЕНЕЗА") для класів, що працюють за навчальним планом Типової освітньої програми (4 клас), розробленої під керівництвом Р. Б. Шияна (зразок)

11. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарне планування уроків математики у 4 класі закладів загальної середньої освіти за навчальним посібником "Математика. 4 клас. Частина 1" (автори А. М. Заїка, С. С. Тарнавська). Частина 1

12. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарне планування уроків математики у 4 класі закладів загальної середньої освіти за навчальним посібником "Математика. 4 клас. Частина 2" (автори А. М. Заїка, С. С. Тарнавська). Частина 2

13. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарне планування уроків математики у 4 класі закладів загальної середньої освіти за навчальним посібником "Математика. 4 клас. Частина 3" (автори А. М. Заїка, С. С. Тарнавська). Частина 3

14. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарне планування уроків математики у 4 класі закладів загальної середньої освіти за навчальним посібником "Математика. 4 клас. Частина 4" (автори А. М. Заїка, С. С. Тарнавська). Частина 4

15. Українська мова та читання. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування до інтегрованого посібника Г. М. Сапун "Українська мова та читання. У чотирьох частинах. Частина 1" (за програмою Р. Б. Шияна). Частина 1

16. Українська мова та читання. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування до інтегрованого посібника Г. М. Сапун "Українська мова та читання. У чотирьох частинах. Частина 2" (за програмою Р. Б. Шияна). Частина 2

17. Українська мова та читання. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування до інтегрованого посібника Г. М. Сапун "Українська мова та читання. У чотирьох частинах. Частина 3" (за програмою Р. Б. Шияна). Частина 3

18. Українська мова та читання. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування до інтегрованого посібника Г. М. Сапун "Українська мова та читання. У чотирьох частинах. Частина 4" (за програмою Р. Б. Шияна). Частина 4

19. Українська мова та читання. 4 клас. Календарно-тематичне планування до підручника Українська мова та читання : підручник для 4 класу ЗЗСО (у 2-х частинах) (авт. Чабайовська М. І., Омельченко Н. М., Кожушко С. М.). 1 частина, І семестр

20. Українська мова та читання. 4 клас. Календарно-тематичне планування до підручника Українська мова та читання : підручник для 4 класу ЗЗСО (у 2-х частинах) (авт. Чабайовська М. І., Омельченко Н. М., Кожушко С. М.). 2 частина, ІІ семестр

21. Українська мова. 4 клас. Календано-тематичне планування навчального матеріалу з української мови для учнів 4 класу (за підручником М. С. Вашуленка, С. Г. Дубовик, О. І. Мельничайко) 119 годин (І семестр - 64 год - 4 години на тиждень), ІІ семестр - 55 год - 3 години на тиждень): І, ІІ семестри

22. Українська мова. 4 клас. Календано-тематичне планування навчального матеріалу з української мови для учнів 4 класу (за підручником М. С. Вашуленка, С. Г. Дубовик, О. І. Мельничайко), ІІ семестр (55 год - 3 години на тиждень): ІІ семестр

23. Українська мова та читання. 4 клас. Календарно-тематичне планування за підручником інтегрованого курсу "Українська мова та читання" (авторки Ганна Остапенко, Ольга Волощенко, Олександра Козак), І семестр

24. Українська мова та читання. 4 клас. Календарно-тематичне планування до підручника "Українська мова та читання" 4 клас (авторів Л.О. Варзацької, Г.Є. Зроль, Л.М. Шильцової) Частина I

25. Інформатика. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування з інформатики, створене відповідно до типової освітньої програми (4 клас), розробленої під керівництвом О. Я. Савченко (автори Тетяна Гільберг, Олег Суховірський, Лариса Грубіян, Світлана Тарнавська), видавництво ГЕНЕЗА, 2021

26. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування на 1-й та 2-й семестри до підручника математика, 4 клас, автор: О. С. Істер, 5 години на тиждень (1 семестр - 80 год, 2 семестр - 95 год), 175 годин на рік

27. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування з математики до підручника: Математика 4 клас, автори О.М. Гісь, І.В. Філяк, 2021 Частина 1

28. Математика. 4 клас. Календарне планування уроків математикиза підручником "Математика. 4 клас" у 2-х частинах, автор Г. П. Лишенко (Київ: "Генеза", 2021), І семестр

29. Математика. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування з математики для 4 класу до підручника Математика, 4 клас, автори С.О. Скворцова О.В. Онопрієнко (І, ІІ семестри)

30. Мистецтво. 4 клас. Орієнтовне календарно-тематичне планування за підручником інтегрованого курсу "Мистецтво" (автори Ірина Стеценко, Світлана Садовенко)

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-тематичне планування 4 клас НУШ на 2021-2022 н р

# data[].attributes.attachment_link.description
Календарно-тематичне планування 4 клас (НУШ) на 2021/2022 навчальний рік

# data[].attributes.headline
Засідання №2

# data[].attributes.subject
Засідання №2

# data[].attributes.headline
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання досягнень учнів

# data[].attributes.subject
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання досягнень учнів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки затвердило методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти. Відповідний наказ і текст рекомендацій оприлюднено на сайті МОН.

Методичні рекомендації окреслюють підходи оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти в умовах особистісно зорієнтованого і компетентнісного навчання.

Однією з ключових змін в оцінюванні є підхід до вираження оцінки. На заміну узагальненій бальній оцінці навчальних досягнень учнів з предмета/курсу запропоновано використовувати вербальну оцінку окремих результатів навчання учня/учениці з предмета вивчення, інтегрованого курсу, яка окрім оцінювального судження про досягнення може ще називати і рівень результату навчання.

Так, рекомендації запроваджують поняття вербальної оцінки (оцінювальне судження) та рівневої оцінки (оцінювальне судження із зазначенням рівня результату). Вербальну і рівневу оцінку можна виражати як усно, так і письмово. Рівень результату навчання рекомендовано визначати з урахуванням динаміки його досягнення та позначати буквами - "початковий" (П), "середній" (С), "достатній" (Д), "високий" (В).

Результати оцінювання особистісних надбань учнів у 1-4 класах рекомендовано виражати вербальною оцінкою, об'єктивних результатів навчання у 1-2 класах - вербальною оцінкою, у 3-4 класах - або вербальною, або рівневою оцінкою за вибором закладу.

Рекомендації також містять Орієнтовну рамку оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів. Вона дозволяє забезпечити об'єктивність і точність результату оцінювання і покликана допомогти формувати оцінювальні судження та визначати рівень результату навчання.

Водночас заклад може розробляти і фіксувати загальні положення щодо оцінювання результатів навчання учнів у освітній програмі та конкретизувати їх у частині положення про внутрішню систему забезпечення якості освіти. Особливості організації оцінювання в певному класі можуть ініціюватися вчителем і бути затвердженими на засіданні педагогічної ради закладу.

У рекомендаціях наголошено, що оцінка є конфіденційною інформацією, доступною лише для учня/учениці та його/її батьків (або осіб, що їх замінюють).

Відповідно до Державного стандарту початкової освіти, отримання даних, їх аналіз та формулювання суджень про результати навчання учнів здійснюють у процесі:

формувального оцінювання, мета якого - відстеження особистісного розвитку учнів й опанування навчального досвіду;

підсумкового оцінювання, мета якого - співвіднести навчальні досягнення учнів з обов'язковими/очікуваними результатами навчання, визначеними Держстандартом або освітньою програмою.

Рекомендовано враховувати, що формувальне оцінювання розпочинається з перших днів навчання у школі і триває постійно. Для ефективності формувального оцінювання рекомендовано дотримуватись алгоритму діяльності вчителя під час його організації:

1. формулювання об'єктивних і зрозумілих для учнів навчальних цілей;

2. визначення разом з учнями критеріїв оцінювання;

3. формування суб'єктної позиції учнів у процесі оцінювання;

4. створення умов для формування вміння учнів аналізувати власну навчальну діяльність (рефлексія);

5. коригування спільно з учнями підходів до навчання з урахуванням результатів оцінювання.

Об'єктом підсумкового оцінювання є результати навчання учнів за рік. Під час такого оцінювання рекомендовано зіставляти навчальні досягнення учнів з очікуваними результатами навчання, визначеними в освітніх програмах закладів з урахуванням Орієнтовної рамки оцінювання.

Основою для підсумкового оцінювання можуть бути результати виконання тематичних діагностувальних робіт, записи оцінювальних суджень про результати навчання, зафіксовані на носіях зворотного зв'язку з батьками, спостереження вчителя у процесі формувального оцінювання. Підсумкову оцінку за рік рекомендовано визначати з урахуванням динаміки досягнення того чи іншого результату навчання.

Нагадаємо, 75-ти модельним навчальним програмам для базової середньої освіти надано гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Затверджено методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки затвердило методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти. Відповідний наказ і текст рекомендацій оприлюднено на сайті МОН. Методичні рекомендації окреслюють підходи оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти в умовах особистісно зорієнтованого і компетентнісного навчання.

# data[].attributes.headline
Інклюзія. Основні поняття

# data[].attributes.subject
Інклюзія. Основні поняття

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мета інклюзії в освіті полягає у ліквідації соціальної ізольованості (виключення), що є наслідком негативного ставлення до поняття різноманітності. Відправною точкою цього поняття є переконання, що освіта є одним із основоположних прав людини і основою для більш справедливого суспільства.

На міжнародній конференції ООН з питань освіти, науки і культури " Інклюзивна освіта: шлях у майбутнє", яка проходила у Женеві у 2008 р., відмічалося, що запровадження інклюзії в освітній сфері є не другорядним, а центральним питанням для забезпечення високоякісної освіти і створення більш інклюзивних суспільств.

Інклюзивна освіта- термін, який вперше прозвучав у Саламанкській декларації про принципи, політику та практичну діяльність у сфері освіти осіб з особливими потребами, яка була прийнята на Всесвітній конференції з питань освіти осіб з особливими потребами у червні 1994 року. Саме цей документ і став першим міжнародним документом, який наголосив на необхідності проведення освітніх реформ у напрямі інклюзивної освіти. У зверненні до всіх урядів наголошується, що пріоритетним з точки зору політики та бюджетних асигнувань має бути "реформування системи освіти, яке б дало змогу охопити навчанням усіх дітей, незважаючи на індивідуальні відмінності та труднощі; законодавчо визнати принцип інклюзивної освіти, який полягає в тому, що всі діти перебувають у звичайних школах, за винятком тих випадків, коли не можна вчинити інакше; всіляко заохочувати обмін досвідом з країнами, що мають інклюзивну систему навчання; сприяти участі батьків, громад, громадських організацій осіб з інвалідністю в процесах планування та прийняття рішень, що стосуються задоволення особливих навчальних потреб; всіляко сприяти розробці стратегій діагностування та визначення особливих потреб у дітей, а також розробляти науково-методичні аспекти інклюзивного навчання; значну увагу варто приділити підготовці педагогів до роботи в системі інклюзивної освіти".

В основі терміну "інклюзивна освіта" лежить соціальна модель розуміння інвалідності, яка трактує інвалідність, як поняття, яке еволюціонує, і є результатом взаємодії, яка відбувається між людьми, які мають порушення здоров`я, і бар`єрами, що існують у зовнішньому середовищі і яка заважає їхній повній та ефективній участі в житті суспільства нарівні з іншими. Соціальна модель розуміння інвалідності стала альтернативою медичній моделі розуміння інвалідності, яка в першу чергу була спрямована на корекцію розвитку осіб з особливостями психофізичного розвитку чи осіб з особливими потребами.

В основу інклюзивної освіти покладена ідеологія, яка виключає будь-яку дискримінацію учнів, але в той же час створює відповідні умови для отримання якісної освіти для таких дітей. Інклюзивна освіта визнає, що всі діти можуть повноцінно навчатися, а їх відмінні особливості гідні поваги та є джерелом навчального досвіду для усіх учасників навчально-виховного процесу.

Інклюзивна освіта - це освітня технологія, яка передбачає навчання й виховання дітей з особливими потребами у звичайному навчально-виховному закладі, де створені відповідні умови для забезпечення максимальної ефективності навчального процесу.

Для України інклюзивна освіта є педагогічної інновацією і в той же час вимогою не лише часу, а й з моменту ратифікації Конвенції ООН про права інвалідів - одним із міжнародних зобов`язань держави.

ЮНЕСКО розглядає інклюзію як динамічний процес, який полягає в позитивному ставленні до різноманітності учнів у навчальному середовищі, сприйнятті індивідуальних особливостей розвитку дитини не як проблеми, а як можливостей для розвитку. Тому рух у напрямі інклюзії - це не тільки технічна або організаційна зміна, але і певна філософія в освіті.

Таким чином, для розуміння інклюзії мають значення чотири ключові аспекти:

1. Інклюзія - це процес. Її слід розглядати як неперервний пошук ефективних способів врахування питання багатоманітності. Інклюзія навчає співіснувати з відмінностями, які розглядаються як стимул для заохочення дітей і дорослих до навчання.

2. Інклюзія спрямована на виявлення й усунення бар єрів. Вона передбачає збір, узагальнення і оцінку інформації з великої кількості різних джерел з метою вдосконалення освітньої політики і практики, заохочення дітей і дорослих до навчання.

3. Інклюзія створює умови для присутності, участі та досягнень усіх учнів. Термін "присутність" означає місце навчання дітей і те, наскільки регулярно вони його відвідують. Термін "участь" описує якість їхнього навчального досвіду і тому вимагає врахування думок тих, хто навчається. Термін "досягнення" стосується не лише результатів тестів чи екзаменів, а охоплює також результати навчання в межах усіх навчальних планів і програм (curriculum ).

4. Інклюзія вимагає підвищеної уваги до дітей "групи ризику ", для яких існує вірогідність виключення чи низької успішності. Йдеться про моральний обов`язок вести ретельне спостереження за групами учнів, які за статистикою найчастіше потрапляють до "групи ризику", і, за потреби, вживати заходів для забезпечення їхньої присутності, участі та досягнень у системі загальної освіти.

Інклюзія як освітня концепція постійно розвивається, і є вкрай важливою для формування політики й стратегій, спрямованих на усунення причин і наслідків дискримінації, нерівності та виключення.

Важливим для розуміння інклюзії в освіті є інструмент моніторингу "Індекс інклюзії", який був розроблений у 2006 році британськими вченими Мелом Ейнскоу та Тоні Бутом за участю групи британських педагогів, батьків, працівників управлінь освіти, учених і представників громадських організацій людей з інвалідністю. На сьогодні "Індекс інклюзії" перекладений на 34 мови і використовується у 15 країнах світу. У 2011 році "Індекс інклюзії" був перекладений на українську мову і, після його апробації, був схвалений для використання у дошкільних, загальноосвітніх і професійно-технічних навчальних закладах України Науково-методичною комісією з професійної педагогіки, психології та змісту професійно-технічної освіти Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України.

На сьогодні немає спільної узгодженої термінології категорій дітей з інвалідністю та/або особливими освітніми потребами як на міжнародному, так і на національному рівні. Так, в українському законодавстві використовуються різні терміни: "діти/люди з порушеннями розумового та/або фізичного розвитку", "діти/люди з неповносправністю", "діти/люди з розумовою відсталістю", "особи з особливими потребами", "діти з особливостями психічного та фізичного розвитку" тощо.

Проте, керуючись засадничими принципами соціальної моделі розуміння інвалідності та останніми документами Кабінету Міністрів України, Міністерства освіти і науки України у сфері інклюзивного навчання, пропонується до використання термін "діти (учні) з особливими освітніми потребами". Даний термін - special education needs (SEN) - також широко використовується країнами-членами Організації економічного розвитку та співпраці й ураховує дітей, які мають труднощі в навчанні, що пов'язані з порушеннями психофізичного розвитку, та дітей із соціально вразливих груп.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзія в освіті | Ресурсний центр підтримки інклюзивної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета інклюзії в освіті полягає у ліквідації соціальної ізольованості (виключення), що є наслідком негативного ставлення до поняття різноманітності. Відправною точкою цього поняття є переконання, що освіта є одним із основоположних прав людини і основою для більш справедливого суспільства.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Відділ освіти, молоді та спорту Миколаївської сільської ради Сумського району

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- перший крок до визнання ціннісної значимості і поваги до особистості кожної дитини, прийняття її індивідуальності й неповторності, забезпечення її подальшого повноцінного та гідного життя в суспільстві. Сучасне громадянське суспільство неможливе без активного залучення всіх своїх членів у різні види діяльності, поваги прав і свобод кожної окремої людини, забезпечення необхідних гарантій безпеки, свободи і рівноправності.

Основними міжнародними організаціями, які формують політику в галузі інклюзивної освіти, є Організація Об'єднаних Націй (ООН) ЮНЕСКО, Організація Економічної Співпраці та Розвитку (OECD). Ратифікувавши міжнародні правові документи, Україна взяла на себе зобов'язання з дотримання загальнолюдських прав, зокрема, щодо здобуття якісної освіти дітьми з особливими освітніми потребами, законодавчо визнала принципи інклюзивної освіти. Основою для запровадження інклюзивної освіти є низка міжнародних та державних нормативно-правових документів:

1. Миронова С. Ставлення студентів і педагогів до проблем інклюзивної освіти дітей з порушеннями психофізичного розвитку / С. Миронова // Дефектологія. - 2011. - №1.

2. Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах. - Постанова Кабінету Міністрів від 15 серпня 20011 р. № 872.

3. Шнайдер В.І. Інклюзивна освіта: теоретико-методологічні, організаційні засади впровадження. / В.І. Шнайдер. - Хмельницький, 2010.

4. Миронова С.Інклюзивна освіта: теорія та практика : навчально-методичний посібник / Кам'янець-Подільський : Кам'янець-Подільський національний університет імені Івана Огієнка, 2014. - Частина 2.

# data[].attributes.attachment_link.title
Нормативні документи щодо інклюзивного навчання * Відділ освіти, молоді та спорту Миколаївської сільської ради Сумського району

# data[].attributes.attachment_link.description
перший крок до визнання ціннісної значимості і поваги до особистості кожної дитини, прийняття її індивідуальності й неповторності, забезпечення її подальшого повноцінного та гідного життя в суспільстві. Сучасне громадянське суспільство неможливе без активного залучення всіх своїх членів у різні види діяльності, поваги прав і свобод кожної окремої людини, забезпечення необхідних гарантій безпеки, свободи і рівноправності.

# data[].attributes.headline
Засідання №3

# data[].attributes.subject
Засідання №3

# data[].attributes.headline
Засідання №4

# data[].attributes.subject
Засідання №4