# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Open Author helps you build and publish Open Educational Resources for you and for the benefit of educators and learners everywhere.

Learn more about creating OER

Groups provides a flexible environment to organize, create, share, and discuss resources with others in your network. Collaborate with group members, tag and add resources to shared folders, create your own collections, all within a public or private group.

Groups

Search through collections curated by our digital librarians

Collections

Common Core resources organized for your needs

Common Core

Hubs

A Custom Resource Center

Projects, districts, states, and initiatives make use of Hubs to bring groups of educators together to create, organize, and share OER collections that meet their common goals. Explore Hubs

Microsites

Custom Digital Libraries

Microsites are custom, flexible sites that include all the features available on OER Commons. Microsites allow your users to search resource collections using a custom taxonomy at a unique URL. Contact Us

Our award-winning OER Professional Learning programs support instructors and curriculum specialists to gain the necessary skills required to find, adapt, and evaluate high quality open materials.

In-person and virtual OER workshops help focus instructors to develop a "commons" mindset, to experience the benefits of open processes using the platform's tools, collaborative features, and workflows. This can include using Open Author for creating, remixing, and publishing shared curriculum.

Learn More

How to Search OER Commons

View all How-to videos

# data[].attributes.attachment_link.description
OER Commons is a dynamic digital library and network. Explore open education resources and join our network of educators dedicated to curriculum improvement.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Creative Commons -lisensseillä jaat osan tekijänoikeuksiasi ja annat haluamasi vapaudet teoksen käyttäjälle, katsojalle tai kokijalle.
Eri ehtoja yhdistelemällä voit jakaa oikeuksiasi itsellesi ja tilanteeseen sopivalla tavalla. Voit kokeilla eri ehtojen yhdistelmiä lisenssivalitsimella.
Perustiedot lisensseistä saat mm. oheisesta diaesityksestä. Alempana kuvataan jokainen CC-lisenssien ehto tarkemmin.

6+1 lisenssiä valittavana

Lähtökohtaisesti CC-lisenssi tarkoittaa, että teosta voi kopioida, muunnella ja kaupallisesti käyttää miten tahansa (muut lait huomioiden), kunhan lisenssin ehtoja seurataan.

Tässä ovat kaikki CC-lisenssit.

CC BY: Tekijän nimi, käytetty lisenssi sekä alkuperäinen julkaisupaikka mainittava.

CC BY-SA: Kuten CC BY, mutta muunnelmat on julkaistava samalla lisenssillä.

CC BY-ND: Kuten CC BY, mutta muunteluiden tekemistä ei ole sallittu.

CC BY-NC: Kuten CC BY, mutta kaupallinen käyttö rajattu lisenssistä pois.

CC BY-NC-SA: Kuten CC BY-SA, mutta kaupallinen käyttö rajattu lisenssistä pois.

CC BY-NC-ND: Kuten CC BY-ND, mutta kaupallinen käyttö rajattu lisenssistä pois.

CC0: Tällä luopumalausekkeella ilmoitat, että luovut kaikista oikeuksistasi, joista lain mukaan voit luopua. Tämä voi tarkoittaa myös isyysoikeudesta luopumista esim. tavanomaisten valokuvien yhteydessä.

CC-lisenssien ehdot

Nimeä (BY, ByAttribution)

EiKaupallinen (NC, NonCommercial)

EiMuutoksia (ND, NoDerivatives)

JaaSamoin (SA, ShareAlike)

# data[].attributes.attachment_link.description
Creative Commons -lisensseillä jaat osan tekijänoikeuksiasi ja annat haluamasi vapaudet teoksen käyttäjälle, katsojalle tai kokijalle. Eri ehtoja yhdistelemällä voit jakaa oikeuksiasi itsellesi ja tilanteeseen sopivalla tavalla. Voit kokeilla eri ehtojen yhdistelmiä lisenssivalitsimella. Perustiedot lisensseistä saat mm. oheisesta diaesityksestä. Alempana kuvataan jokainen CC-lisenssien ehto tarkemmin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valikoituja ja luokiteltuja verkko-oppimateriaaleja opetuksen ja oppimisen tarpeisiin. Varsinaisten oppimateriaalien ja oppimisaihioiden lisäksi mukaan on valikoitu opetukseen soveltuvia viivapiirroksia ja kuvia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Valikoituja ja luokiteltuja verkko-oppimateriaaleja opetuksen ja oppimisen tarpeisiin. Varsinaisten oppimateriaalien ja oppimisaihioiden lisäksi mukaan on valikoitu opetukseen soveltuvia viivapiirroksia ja kuvia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Potilaan siirtymisen ergonominen avustaminen -opetusmateriaali auttaa tunnistamaan avustamiseen liittyvät riskit. Tavoitteena on, että opiskelija innostuu kehittämään sekä omaa että työyhteisönsä toimintaa ergonomia-asioissa. Opetusmateriaali auttaa ymmärtämään ergonomian osana kuntouttavaa hoitotyötä.

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Miten toimia sosiaalisen median käyttäjänä?

# data[].attributes.attachment_link.description
Esiinny aina omalla nimelläsi, jos toisin ei ole sovittu. Kun kirjoitat yksityishenkilönä, tee selväksi, että mielipiteesi ovat omiasi. Jos edustat työnantajaasi somessa, kirjoita vain vastuualueellesi kuuluvista asioista. Älä kirjoita someen luottamuksellisista asioista ja yrityssalaisuuksista. Somepalveluissa on käyttöehdot, joita tulee noudattaa. Jos julkaiset esim. kuvia, videoita tai piirroksia, tulee sinulla olla niiden käyttöön lupa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yksityishenkilöt, yritykset ja organisaatiot voivat ilmoittaa Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskukselle niihin kohdistuneista tietoturvaloukkauksista, kuten tietojen kalastelusta tai palvelunestohyökkäyksistä, sekä näiden loukkausten yrityksistä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietoturvaosaaminen on tärkeä kansalaistaito, joka koskettaa sekä aikuisia että lapsia. Tällä sivulla käsitellään kyberturvallisuuden perussanastoa sekä annetaan ohjeita oman tietoturvan parantamiseen kotona ja työpaikalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulevaisuudessa tässä mediaoituneessa yhteiskunnassa me opettajat tulemme tarvitsemaan yhä enemmän valmiuksia mediaskasvatuksen opettamiseen sekä oppilaiden kriittisten taitojen vahvistamiseen koulussa. Tästä syystä haluan tuoda esille mediakasvatuksen merkitystä pohtimalla erityisesti opettajien roolia mediataitojen välittäjänä. Mediamaailmalla on nykyään suuri rooli lasten ja nuorten arjessa − media näkyy joka puolella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Itsekriittisyys on vielä tärkeämpää kuin mediasisältöjen kritisoiminen

Mediakasvatuksesta puhutaan yleensä ratkaisuna, mutta hyvin harvoin - jos koskaan - siitä puhutaan ongelmana. Mediakasvatuksen peräänkuuluttama kriittinen asenne ja yksilön vastuu voivat kuitenkin olla yksi nykyisen mediaympäristön sisältösekaannuksen taustalla olevista syistä. Mediakasvatuksen ytimessä on ajatus yksilöstä, joka omien valmiuksiensa ja kykyjensä perusteella arvioi kriittisesti mediasisältöjä. Myös tässä oppaassa olemme toistuvasti puhuneet kriittisen arvioinnin merkityksestä ja tuoneet esiin, että kaikki mediasisällöt ovat ideologioita sisältäviä konstruktioita.

danah boydin mukaan voimakkaasti toisteltu kriittisyyden ideaali voi kuitenkin lyödä niin mediakasvattajia kuin koko yhteiskuntaa kasvoille. Nimittäin monet verkon vaihtoehtoisiin tietolähteisiin uppoutuneet kokevat edustavansa juuri kriittistä ja medialukutaitoista yleisöä. He ovat ehkä jo koulussa oppineet, että mediasisältöihin tulee suhtautua epäillen ja arvioida niiden luotettavuutta. Kun he sitten verkossa tutustuvat sivustoon, joka kehottaa kyseenalaistamaan esimerkiksi vallitsevan historiankirjoituksen, he kokevat tekevänsä juuri niin kuin heitä on opetettu.

Mediakasvatus voi synnyttää yliluottamusharhan omiin kykyihin.

Itse asiassa monet kyseenalaista tietoa tuottavat nettisivut houkuttelevat lukijoita juuri kriittisyyteen vetoamalla: ne kehottavat avoimesti epäilemään ja kysymään hankalia kysymyksiä, joihin journalismista tai julkisesta keskustelusta ei näytä löytyvän vastauksia.

Mediakasvatus saattaa myös synnyttää vaihtoehtoisten tietolähteiden pariin hakeutuville liiallistakin luottamusta omaan medialukutaitoon. Yleensähän ihmiset arvioivat itse erottavansa esimerkiksi harhaanjohtavat sisällöt, vaikka pitävät samaan aikaan todennäköisenä, että ne vaikuttavat muihin.

Ihmiset näyttävät omaksuneen verrattain hyvin kriittisyyden ideaalin, mutta arjessa kriittisyys supistuu helposti kaikenlaisten mediasisältöjen epäilemiseksi ja kriittisyyteen vetoamalla voidaan siis myös kylvää epäluuloa journalistista mediaa ja poliittista järjestelmää kohtaan.

Miten mediakasvattajien tulisi tähän paradoksiin suhtautua? Mediakasvatuksen tehtävänä on tietenkin jakaa tietoutta siitä, miten informaatiota käytetään verkossa - myös vihamielisen - vaikuttamisen välineenä sekä syventää ihmisten käsitystä kriittisestä medialukutaidosta. Kriittisyys ei tarkoita kielteisyyttä, velttoa kyynisyyttä tai vainoharhaista kaiken epäilemistä. Mediakasvatusta eivät tarvitse vain lapset ja nuoret, vaan myös aikuisväestön mediakasvatukseen tulisi panostaa ja sille etsiä sopivia puitteita.

Vaikka olemme tässäkin oppaassa keskittyneet nimenomaan mediaympäristöön ja harhaanjohtavan tiedon tuottamisen tapoihin, sisältösekaannuksen ajassa ehkä kaikkein tärkein kriittisen medialukutaidon valmius on itsekriittisyys - realistinen käsitys omista kyvyistä ja puutteista. Mediankäyttäjille tulisi antaa valmiuksia ihmisen mielen ja omien reaktioidensa ymmärtämiseen, sekä tietoa esimerkiksi siitä, miten ihmisen aivot pyrkivät täydentämään mediateksteistä puuttuvaa informaatiota omasta maailmankuvasta tai kokemuksista nousevilla oletuksilla. Itsetuntemuksen perustassa ovat tunnetaidot, joiden harjoittelu alkaa omien kokemusten itsereflektiivisestä ja mahdollisimman rehellisestä erittelystä. Tunnetaitoihin kuuluvat empatia ja eläytyminen, mutta myös kyky ottaa etäisyyttä tunteista.

Etäisyyttä mediatekstistä ja sen herättämistä tunteista voi harjoitella esimerkiksi tarkastelemalla mediasisältöä pienissä osissa; katsomalla vain tekstiä ja ohittamalla kuvat ja videot. Etäisyyttä tuottaa myös mediasisällön pohtiminen aivan toisenlaisessa kontekstissa kuin missä se on alun perin esitetty. Tällaiset harjoitukset vahvistavat kognitiota ja samalla auttavat mediankäyttäjää tunnistamaan omia rajoitteitaan.

On myös tärkeää, ettei kriittistä medialukutaitoa tarkastella vain haitallisilta mediasisällöiltä suojautumisen kehyksessä, sillä se vahvistaa helposti kokonaisvaltaista epäluottamuksen tunnetta. Samalla kun kriittisen medialukutaidon omaava käyttäjä oppii tunnistamaan omia rajoitteitaan, hän oppii myös vahvuuksistaan ja mahdollisuuksistaan toimia mediaympäristössä ja vaikuttaa yhteiskunnalliseen keskusteluun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediakasvatuksesta puhutaan yleensä ratkaisuna, mutta hyvin harvoin - jos koskaan - siitä puhutaan ongelmana. Mediakasvatuksen peräänkuuluttama kriittinen asenne ja yksilön vastuu voivat kuitenkin olla yksi nykyisen mediaympäristön sisältösekaannuksen taustalla olevista syistä. Mediakasvatuksen ytimessä on ajatus yksilöstä, joka omien valmiuksiensa ja kykyjensä perusteella arvioi kriittisesti mediasisältöjä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediataitokoulu.fi sivusto avasi ovensa ensimmäisen kerran vuonna 2013 "tarjoamaan tietoa ja tehtäviä esimerkiksi kouluille ja kirjastoille. Mediataitokoulun tarkoituksena on auttaa opettajia ja muita ammattikasvattajia keskustelemaan mediasta lasten, nuorten ja huoltajien kanssa." Vuonna 2015 sivusto uudistettiin ensimmäisen kerran teknisistä syistä ja nyt vuonna 2021, Mediataitokoulu uudistetaan uudestaan vastaamaan paremmin palvelun käyttäjien tarpeisiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fair use is a legal doctrine that promotes freedom of expression by permitting the unlicensed use of copyright-protected works in certain circumstances. Section 107 of the Copyright Act provides the statutory framework for determining whether something is a fair use and identifies certain types of uses-such as criticism, comment, news reporting, teaching, scholarship, and research-as examples of activities that may qualify as fair use. Section 107 calls for consideration of the following four factors in evaluating a question of fair use:

Purpose and character of the use, including whether the use is of a commercial nature or is for nonprofit educational purposes: Courts look at how the party claiming fair use is using the copyrighted work, and are more likely to find that nonprofit educational and noncommercial uses are fair. This does not mean, however, that all nonprofit education and noncommercial uses are fair and all commercial uses are not fair; instead, courts will balance the purpose and character of the use against the other factors below. Additionally, "transformative" uses are more likely to be considered fair. Transformative uses are those that add something new, with a further purpose or different character, and do not substitute for the original use of the work.

Nature of the copyrighted work: This factor analyzes the degree to which the work that was used relates to copyright's purpose of encouraging creative expression. Thus, using a more creative or imaginative work (such as a novel, movie, or song) is less likely to support a claim of a fair use than using a factual work (such as a technical article or news item). In addition, use of an unpublished work is less likely to be considered fair.

Amount and substantiality of the portion used in relation to the copyrighted work as a whole: Under this factor, courts look at both the quantity and quality of the copyrighted material that was used. If the use includes a large portion of the copyrighted work, fair use is less likely to be found; if the use employs only a small amount of copyrighted material, fair use is more likely. That said, some courts have found use of an entire work to be fair under certain circumstances. And in other contexts, using even a small amount of a copyrighted work was determined not to be fair because the selection was an important part-or the "heart"-of the work.

Effect of the use upon the potential market for or value of the copyrighted work: Here, courts review whether, and to what extent, the unlicensed use harms the existing or future market for the copyright owner's original work. In assessing this factor, courts consider whether the use is hurting the current market for the original work (for example, by displacing sales of the original) and/or whether the use could cause substantial harm if it were to become widespread.

In addition to the above, other factors may also be considered by a court in weighing a fair use question, depending upon the circumstances. Courts evaluate fair use claims on a case-by-case basis, and the outcome of any given case depends on a fact-specific inquiry. This means that there is no formula to ensure that a predetermined percentage or amount of a work-or specific number of words, lines, pages, copies-may be used without permission.

Please note that the Copyright Office is unable to provide specific legal advice to individual members of the public about questions of fair use. See 37 C.F.R. 201.2(a)(3).

# data[].attributes.attachment_link.description
Fair use is a legal doctrine that promotes freedom of expression by permitting the unlicensed use of copyright-protected works in certain circumstances. Section 107 of the Copyright Act provides the statutory framework for determining whether something is a fair use and identifies certain types of uses-such as criticism, comment, news reporting, teaching, scholarship, and research-as examples of activities that may qualify as fair use.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tälle sivulle on koottu videoita webinaareista ja seminaareista, joita olemme järjestäneet. Kaikki videot ovat suomeksi. Jos haluat katsoa videoitamme ruotsiksi, siirry ruotsinkieliselle sivullemme.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tälle sivulle on koottu videoita webinaareista ja seminaareista, joita olemme järjestäneet. Kaikki videot ovat suomeksi. Jos haluat katsoa videoitamme ruotsiksi, siirry ruotsinkieliselle sivullemme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tuotanto: Aluehallintovirasto ja eOppiva

Kurssin sisältö

Tervetuloa oppimaan, mitä saavutettavuus tarkoittaa ja miten laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta eli digipalvelulaki velvoittaa eri toimijoita huomioimaan saavutettavuuden digitaalisissa palveluissaan. Koulutuksen jälkeen sinulla on kokonaiskuva saavutettavuuden merkityksestä digitaalisessa yhteiskunnassa sekä tiedät, mitä digitaalisia palveluja digipalvelulain vaatimukset koskevat ja mitä nämä vaatimukset digitaalisille palveluille ovat. Kouluttajat ovat Etelä-Suomen aluehallintoviraston saavutettavuusvalvonnan yksikön asiantuntijoita.

Mitä saavutettavuus tarkoittaa

Mitä ovat digipalvelulain saavutettavuusvaatimukset

Mitä digitaalisia palveluja ja sisältöjä saavutettavuusvaatimukset koskevat

Mitä organisaationne tulee ottaa huomioon digipalvelulain saavutettavuusvaatimusten toteuttamiseksi

Miten saavutettavuusvalvonta auttaa, ohjaa ja valvoo digipalvelulain noudattamista

# data[].attributes.attachment_link.title
Saavutettavuus ja digipalvelulain vaatimukset - eOppiva

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saavutettavuusdirektiivi ja sitä seuraava kansallinen lainsäädäntö vaativat viranomaisia tekemään digitaaliset palvelut saavutettaviksi. Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta astui voimaan 1.4.2019. Saavutettavuusvaatimusten soveltaminen käynnistyy portaittain 23.9.2019. Saavutettavuusvaatimusten neuvonnasta ja valvonnasta vastaa Etelä-Suomen aluehallintovirasto.

Saavutettavista digitaalisista palveluista hyötyvät kaikki

Saavutettavuuden edistäminen on olennainen osa julkisen hallinnon palveluiden digitalisointia Saavutettavuudella tarkoitetaan, että verkkosivut ja mobiilisovellukset sekä niiden sisällöt ovat sellaisia, että kuka tahansa voisi niitä käyttää ja ymmärtää mitä niissä sanotaan.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (2016/2102) julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta tuli voimaan 22.12.2016. Saavutettavuusdirektiivissä säädetään julkisen hallinnon verkkopalveluiden saavutettavuuden minimitasosta sekä keinoista, joilla saavutettavuuden toteutumista valvotaan.

Saavutettavuusdirektiivin tavoite on:

edistää kaikkien mahdollisuutta toimia täysivertaisesti digitaalisessa yhteiskunnassa

luoda Euroopan laajuiset yhdenmukaiset minimitason vaatimukset julkisen sektorin verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudelle

parantaa digitaalisten palveluiden laatua

parantaa Euroopan unionin saavutettavuuden toteuttamisen sisämarkkinoita.

Saavutettavuusvaatimusten lisäksi laissa säädetään viranomaisten digitaalisten palvelujen järjestämisestä ja velvoitetaan julkisen hallinto tarjoamaan asiakkailleen mahdollisuuden viestiä viranomaisen kanssa sähköisesti.

Saavutettavuusvaatimukset velvoittavat mm. julkisen hallinnon organisaatioita sekä osaa järjestöistä ja yrityksistä.

Porrastettu aikataulu toteutukselle

Saavutettavuusvaatimuksia sovelletaan seuraavasti:

23.9.2018 ja sen jälkeen julkaistujen verkkosivustojen pitää olla saavutettavuusvaatimusten mukaisia 23.9.2019.

Ennen 23.9.2018 julkaistujen verkkosivustojen pitää olla saavutettavuusvaatimusten mukaisia 23.9.2020.

Mobiilisovellusten pitää olla saavutettavuusvaatimusten mukaisia 23.6.2021.

Viranomaisten ja julkisoikeudellisten laitosten intranet-sivustojen - mukaan lukien työpaikolla käytettävien - pitää olla saavutettavuusvaatimusten mukaiset, jos ne julkaistaan 23.9.2019 tai sen jälkeen. Ennen 23.9.2019 julkaistuihin intranetteihin saavutettavuusvaatimuksia sovelletaan vain, jos koko intranet uudistetaan esimerkiksi uuden julkaisujärjestelmän hankinnan vuoksi. Tällöin jo hankintavaiheessa kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että julkaisujärjestelmä tukee saavutettavuusvaatimusten toteuttamista.

Neuvontaa saavutettavuusvaatimusten toimeenpanoon

Saavutettavuusvaatimusten neuvonnasta ja valvonnasta vastaa Etelä-Suomen aluehallintovirasto. Lisätietoja löydät verkkosivustolta saavutettavuusvaatimukset.fi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saavutettavuusdirektiivi ja sitä seuraava kansallinen lainsäädäntö vaativat viranomaisia tekemään digitaaliset palvelut saavutettaviksi. Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta astui voimaan 1.4.2019. Saavutettavuusvaatimusten soveltaminen käynnistyy portaittain 23.9.2019. Saavutettavuusvaatimusten neuvonnasta ja valvonnasta vastaa Etelä-Suomen aluehallintovirasto. Saavutettavuuden edistäminen on olennainen osa julkisen hallinnon palveluiden digitalisointia Saavutettavuudella tarkoitetaan, että verkkosivut ja mobiilisovellukset sekä niiden sisällöt ovat sellaisia, että kuka tahansa voisi niitä käyttää ja ymmärtää mitä niissä sanotaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa viranomaiset ja monet muut julkiset toimijat ohjaavat kansalaisia käyttämään ensisijaisesti digitaalisia palveluja asioiden hoitamiseen. Digitaaliset palvelut ovat nopeita ja käytettävissä vuorokauden ympäri. Palvelut saatetaan kuitenkin kokea vaikeiksi ja monimutkaisiksi. Ne eivät aina vastaa käyttäjien tarpeita. Mikäli mahdollisimman monen ihmisen halutaan käyttävän digitaalista palvelua, tulee palvelun huomioida kaikki käyttäjät.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1.7.2019 | Luku&shyaika 10 min

Euroopan parlamentti asetti voimaan reilu kaksi vuotta sitten direktiivin, joka velvoittaa Euroopan unionin jäsenmaiden julkisen sektorin verkkosivustojen ja mobiilisovellusten olevan saavutettavuusstandardien mukaisesti saavutettavia kaikille käyttäjille. Direktiivin pohjalta on Suomessa kehitetty laki, jonka vaatimusten soveltaminen otetaan käyttöön portaittain vuoden 2019 loppupuolella. Kyseessä on siis suuri muutos julkisen sektorin palveluissa sekä tasa-arvoon liittyvissä asenteissa, mutta myös hyvä osoitus kaikille siitä, millaisella perustasolla modernin verkkopalvelun käytettävyyden tulisi olla. Jokaisen verkkosivustokehittäjän olisi hyvä tietää, mitä saavutettavuus tarkoittaa, ja miksi se koskee meitä kaikkia.

Mitä on saavutettavuus

Saavutettavalla palvelulla tarkoitetaan sähköistä palvelua, joka on suunniteltu kaikkia käyttäjiä varten tarjoamalla kaikille mahdollisuuden käyttää palvelua ja saavuttamaan haluttu tieto. Käytännössä se tarkoittaa esteellisten käyttäjien huomioimista palvelun teknisessä toteutuksessa sekä itse sisällön tuotossa. Esimerkiksi web-sivuston, kuten tämän blogin - tulisi palvella näkeviä ja sokeita käyttäjiä yhtäläisesti, mikä vaatii erityistä huomioita teknisessä toteutuksessa.

Yleisiä saavutettavuutta haastavia tekijöitä ja sovelluskehityksessä huomioon otettavia tekijöitä ovat muun muassa:

näkövammat ja muut aistivammat

fyysiset ja motoriset rajoitteet

kognitiiviset rajoitteet ja sisällön ymmärryksen haastavuus

tottumattomuus digitaalisten palveluiden käyttöön

Saavutettavien ryhmiin lukeutuu useita ihmisryhmiä, kuten vanhat ihmiset, jotka voivat kokea haasteita huonontuneen näön ja muistin takia, tai maahanmuuttajat, joiden on hankalampi ymmärtää monimutkaista suomen kieltä ja siten saavuttavat halutun palvelun tarjoaman informaation heikommin. Palvelun saavutettavuutta arvioidaan WCAG (web content accessibility guidelines) -standardien mukaisesti. WCAG:n määritelmät ovat kattavin kuvaus saavutettavuudesta ja sitä käytetään pääsääntöisesti palvelun saavutettavuuden tason mittaamiseen. Vaikka saavutettavuuslaki perustuu WCAG:n määritelmiin, se ei silti takaa kokonaisvaltaista saavutettavuutta. Oikeanlainen palvelumuotoilu sekä sisällöntuotanto ovat myös kriittisiä tekijöitä palvelun saavutettavuudessa tai saavuttamattomuudessa.

Miksi saavutettavuus on tärkeää?

Perinteisten palveluiden siirtyminen sähköiseen muotoon nostaa esiin saavutettavuuden tärkeyden. Huonosti saavutettava verkkosivusto johtaa siihen, että palveluiden saaminen vaatii rajoittuneita henkilöitä käyttämään verkkopalveluita, joita ei ole suunniteltu heitä varten. Tämä vastaa esimerkiksi fyysistä palvelupistettä, johon liikerajoitteisella ei ole pääsyä pyörätuolilla. Kyse on siis tavanomaisesta tasa-arvosta ja vähemmistöjen huomioimisesta, joka on jo standardi fyysisessä esteettömyydessä.

"Pahimmillaan viidesosa mahdollisista asiakkaista tavoitetaan huonosti tai ei lainkaan"

Saavutettavuus koskee myös kaupallisia verkkopalveluita. Väestöstä peräti 20% kokee haasteita verkkopalveluiden käytössä huonon saavutettavuuden takia. Se tarkoittaa, että pahimmillaan viidesosa mahdollisista asiakkaista tavoitetaan huonosti tai ei ollenkaan. Saavutettavaksi kehitetty verkkopalvelu palvelee myös muita käyttäjiä, sillä se ratkaisee käyttöliittymän käytettävyyteen liittyviä ongelmia, joita ei normaalissa kehityksessä välttämättä huomaisi. Sivusto on siten kannattavaa kehittää äärikäyttäjät mielessä, jolloin se palvelee mahdollisimman suurta osaa käyttäjistä.

Saavutettavuuden tekninen toteutus

Osa toimintarajoitteisista käyttäjistä käyttää erilaisia apuvälineitä verkon selaamiseen. Apuvälineiden oikeanlainen toiminnallisuus vaati erityisiä huomioita palvelun teknisessä toteutuksessa ja siksi nämä käyttäjät kokevat usein eniten ongelmia tavallisessa selauksessa.

Ruudunlukijat

Ruudunlukuohjelma on yleinen apuväline näkökyvyltään heikoille käyttäjille. Eri ruudunlukuohjelmia on käytössä muutamia, mutta ne toimivat pohjimmiltaan samalla tavalla, eli tulkitsemalla verkkosivun lähdekoodia. Tämän takia kuvaavilla teksteillä ja roolitetuilla elementeillä rikastettu lähdekoodi on tärkein työkalu saavutettavan sovelluksen luomisessa.

Ruudunlukuohjelmia käytetään kuulonvaraisesti näppäimistöä käyttäen. Nuolinäppäimillä käyttäjä pystyy siirtymään elementtien välillä, jolloin ruudunlukuohjelma lukee valitun elementin sisällön ja tyypin sekä myös mahdolliset asetetut lisätiedot, kuten painikkeelle asetetun, toimintaa kuvaavan tekstin. Ruudunlukijalla on myös mahdollista selata sivua siirtymällä seuraavaan haluttuun elementtityyppiin, kuten otsikkoon tai linkkiin.

Yleinen tapa selata sivua ruudunlukijalla on verkkopalveluiden otsikoiden selaus, jolloin ruudunlukijalla voi ensin valita halutun otsikon ja sitten selata sen alla olevaa sisältöä normaalisti elementti kerrallaan. Tämän takia sivuston sisällön oikeanlainen otsikointi on tärkeää selkeän sisältörakenteen luomiseksi. Otsikkoelementit tulisi järjestää oikein, otsikkonumeroiden (h1, h2, h3, h4, h5 h6) merkiten sisällön tasoa dokumenttipuussa. Muita hyödyllisiä maamerkkejä ovat pääsisältö (main) ja alaviite (footer), jotka helpottavat sivun rakenteen hahmottamista ja mahdollistavat siirtymiseen suoraan haluttuun sisällön osaan.

Ruudunlukijakäyttäjät kohtaavat haasteita sivustoissa, joissa elementtien kuvaukset ovat puutteellisia. Yleinen virhe on painikkeista puuttuva kuvaava teksti, varsinkin kun kyseessä on ikonipainike. Jos painike vie uudelle sivulle, tulisi verkkopalvelun komponentille antaa attribuutti, jolla ruudunlukija osaa lukea lukee sen linkkinä (role="link"). Lisäksi vuorovaikutus käyttäjän kanssa tulisi ottaa huomioon käyttäjän toiminnoissa. Esimerkiksi painikkeesta avautuvan valikon pitäisi ilmoittaa avautunut tilansa, jotta käyttäjä tietää sisällön muuttumisesta.

Tarvittaessa on myös mahdollista siirtää ruudunlukijan kohdistus avautuneeseen sisältöön esimerkiksi modaalin avautuessa, mutta yleisesti dynaamisen sivuston kanssa on oltava varovainen, ettei sivuston rakenne muutu liikaa tai ettei ruudunlukijan kohdistusta siirretä automaattisesti turhaan. Näissä tapauksissa käyttäjän on helppo eksyä sivulla ja sivuston rakenteen visualisointi mielessä hankaloituu.

Haasteita aiheuttavat myös sivustot, jotka tarjoavat tietoa visuaalisten elementtien varassa. Jos tärkeä osa sisällöstä on kuvissa tai videoissa, on huomioitava, että tieto voidaan saavuttaa vaihtoehtoisesti ruudunlukijalla. Jos tieto esitetään kuvan avulla, on kuvaan lisättävä alt-parametrina kuvaava teksti ruudunlukijoita varten. Yleinen virhe myös on, että sivustoilla käytetään otsikkotasoja tekstin otsikoiden tyylittämiseen. Edellä mainittu aiheuttaa kuitenkin hankaluuksia ruudunlukijaa käyttäville, sillä otsikoiden tulisi kuvata sisällön tasoja ja esiintyä sivulla numerojärjestyksessä.

Näppäimistökäyttäjät

Saavutettavuudessa on huomioitava myös motorisesti rajoittuneet käyttäjät, jotka ensisijaisesti selaavat sivustoja näppäimistön avulla. Näissä tapauksissa on otettava huomioon, että kaikkiin elementteihin pääsee navigoitua sarkainnäppäimen avulla ja että selausjärjestys vastaa sivun visuaalista järjestystä. Sarkain navigoi elementtejä dokumenttipuun mukaisessa järjestyksessä, kohdistaen vain aktivoitaviin elementteihin.

Näppäimistökäyttäjille onglemia aiheuttavat usein sivustot, joiden visuaalinen rakenne ei vastaa dokumenttipuun selausjärjestystä. Käyttäjän sijainti on sillon helppo hukata, jos kohdistus ei etene loogisessa järjestyksessä (ylhäältä alas, vasemmalta oikealle). Navigaatioita helpottamaan on myös hyvä asettaa hyppylinkki sivuston ensimmäiseksi elementiksi Hyppylinkillä käyttäjä pystyy halutessaan hyppäämään suoraan pääsisällön alkuun, ohittaen yläpalkissa olevat kohteet.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä mahdollisiin näppäimistöansoihin, joita voi syntyä kun sivun sisältö muuttuu dynaamisesti ja käyttäjän nykyinen kohdistus katoaa. Elementin saavuttamattomuus näppäimistöllä tai näppäimistökohdistuksen katoaminen alkuun aiheuttaa käyttäjissä turhautumista ja vaatii paljon turhia painalluksia tiedon saavuttamiseksi.

Näiden esimerkkien lisäksi saavutettavuuden alle kuuluu myös suuri määrä muita käyttäjäryhmiä kuten värisokeat, heikkonäköiset ja muuten kognitiivisesti haasteelliset käyttäjät, jotka eivät välttämättä käytä apuvälineitä verkon selaamiseen. Verkkopalvelun tulisikin noudattaa visuaalisen designin periaatteita, kuten värien oikeanlaisen kontrastin, fonttien koon ja ikonien toiminnallisuuden selkeyden huomioimisen. Näitä käytettävyyden perusperiaatteita seuraamalla saadaan kitkettyä jo suuri osa saavutettavuutta hankaloittavista tekijöistä, samalla peruskäyttäjiä palvellen.

Toimivimman ja kaikkia palvelevan lopputuloksen saa parhaiten, kun palvelumuotoilu ja toteutus suunnataan äärikäyttäjille, kuten ruudunlukijan varassa sivustoa selaaville, jolloin kaikki käyttäjät hyötyvät käytettävyyden erityisestä huomioimisesta. Saavutettavuus olisikin syytä ottaa osaksi normaalia sovelluskehitysprosessia, sillä alusta asti saavutettavaksi toteutettu palvelu on vankka ja joustava jatkokehitykselle. Saavutettavuuden noustessa ajankohtaiseksi lakimuutoksen myötä, myös muidenkin kuin julkisen sektorin palveluiden tulisi herätä muutokseen. Tekijöillä, kuten ohjelmoijilla, on nyt hyvä mahdollisuus erikoistua saavutettavuuteen, tai ainakin opetella perusteet, sillä yhä enemmän digitalisoituvassa maailmassa saavutettavuuden tärkeys korostuu koko ajan enemmän.

Ota yhteyttä!

Onko teidän verkkopalvelunne saavutettava? Kerro meille tilanteestasi niin kerromme miten voimme auttaa. Konsultoimme yrityksiä kaikissa tähän blogikirjoitukseen liittyvissä asioissa. Tutustu myös muihin palveluihimme.

# data[].attributes.attachment_link.description
1.7.2019 | Luku&shyaika 10 min Euroopan parlamentti asetti voimaan reilu kaksi vuotta sitten direktiivin, joka velvoittaa Euroopan unionin jäsenmaiden julkisen sektorin verkkosivustojen ja mobiilisovellusten olevan saavutettavuusstandardien mukaisesti saavutettavia kaikille käyttäjille. Direktiivin pohjalta on Suomessa kehitetty laki, jonka vaatimusten soveltaminen otetaan käyttöön portaittain vuoden 2019 loppupuolella.

# data[].attributes.attachment_link.description
Free music downloads and streaming. Discover and explore 600,000+ free songs from 40,000+ independent artists from all around the world.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to Main Content

It looks like you're using Internet Explorer 11 or older. This website works best with modern browsers such as the latest versions of Chrome, Firefox, Safari, and Edge. If you continue with this browser, you may see unexpected results.

Tervetuloa ImagOA-oppaaseen

Yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa luotujen materiaalien avoimuus lisää korkeakoulujen toiminnan laatua ja yhteiskunnallista vaikuttavuutta. Avoimen tieteen toimintamallien osaamisen puuttuessa materiaalit jäävät täysimääräisesti hyödyntämättä ja usein materiaali voidaan käyttää vain yhdellä kurssilla tekijänoikeusrajoitusten vuoksi.

Hankkeessa on kehitetty koulutus- ja tiedotusmateriaalia sekä järjestetty koulutustilaisuuksia ja tiedotusta. Koulutus- ja tiedotusmateriaalin avulla varmistetaan materiaalien tekijöiden tekijänoikeudellinen osaaminen. Tämän avulla saavutetaan materiaalien paras mahdollinen hyödyntäminen.

Hanke luo oikeudellisia mahdollisuuksia materiaalien jatkokäytölle ja niiden avaamiselle. Hankkeen tulokset edistävät julkisin varoin tuotetun tekijänoikeudellisesti suojatun aineiston vaikuttavuutta korkeakouluissa ja yhteiskunnassa laajemminkin.

Yhteystiedot:

Taideyliopistojen tekijänoikeuspalvelut

Minna Meronen
Taideyliopisto
minna.meronen@uniarts.fi

Marika Sarvilahti
Aalto-yliopiston oppimiskeskus
marika.sarvilahti@aalto.fi

Tekijänoikeustietoa opiskelijoille ja opettajille:

Taideyliopistojen tekijänoikeuspalvelu

Uudet CC 4.0 -lisenssit opetuksessa

Kuvasto - visuaalisen alan toimijoiden tekijänoikeusjärjestö

Käyttölupa ja yhteistyökumppanit

Projektiryhmä kiittää kaikesta hankkeen aikana saadusta palautteesta! Lisäksi kiitämme erityisesti Opinnäytetöiden julkisuus -osion osalta Anna Johanssonia ja Valokuvat henkilötietoina -osion osalta Mervi Malista.

ImagOA-webinaari 29.11.2017

Avoin tiede ja kuvien käyttö: ImagOA-webinaari 29.11.2017

Tekijänoikeuden sekä CC BY 4.0 -lisenssin, ImagOA -hankkeen ja oppaan esittely / Maria Rehbinder ​

Viittauskäytännöt ja avoimesti lisensoidut kuva-aineistot / Marika Sarvilahti

ImagOA ja julkaiseminen - kuvien käyttäminen julkaisuissa, mm. Research Cataloguessa, yliopiston omissa julkaisuissa ja julkaiseminen kaupallisilla kustantajilla / Jenni Mikkonen

Kuvat sosiaalisessa mediassa: materiaalin jakaminen ja hyödyntäminen sosiaalisesta mediasta / Mari Pesola

# data[].attributes.attachment_link.title
LibGuides: Avoin tiede ja kuvien käyttö: ImagOA-opas

# data[].attributes.attachment_link.description
Skip to Main Content It looks like you're using Internet Explorer 11 or older. This website works best with modern browsers such as the latest versions of Chrome, Firefox, Safari, and Edge. If you continue with this browser, you may see unexpected results. Yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa luotujen materiaalien avoimuus lisää korkeakoulujen toiminnan laatua ja yhteiskunnallista vaikuttavuutta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Avoimet oppimateriaalit ovat hajaantuneet useisiin eri paikkoihin. Tämä lista kirjaa eri suomalaisia ja kansainvälisiä avoimia oppimateriaaleja ja niitä kokoavia palveluita ja se on koottu Avointen oppimateriaalien kirjaston kehittämisen tukemiseksi kun kirjastoa suunniteltiin. Huomiotavaa on, että oppimateriaaleja kokoavissa palveluissa yksittäisten oppimateriaalien avoimuuden aste vaihtelee.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avoimet oppimateriaalit tuodaan Finnaan Avointen oppimateriaalien kirjastosta ( https://aoe.fi). Palvelu on kehitetty vaiheittain vuosien 2019 ja 2020 aikana. Palvelun omistaja on opetus- ja kulttuuriministeriö ja sen kehitystä koordinoi CSC - Tieteen tietotekniikan keskus.

Finna.fi:hin avoimet oppimateriaalit saapuivat marraskuussa 2020. Yhteistyö ja kehittäminen AOE:n ja Finna-palveluiden välillä jatkuu myös vuonna 2021.

Avoimet oppimateriaalit Finna.fi:ssä

Avoimet oppimateriaalit löytyvät Finna.fi:stä omalta Oppimateriaalit-välilehdeltään. Välilehdeltä löytyy uudet oppimisen hakurajaimet, jotka auttavan sopivan oppimateriaalin löytämisessä.

Finna.fi:n etusivun hakukenttä vie edelleen tuttuun kaikkien aineistojen hakuun, josta myös oppimateriaalit löytyvät (aineistotyyppi: oppimateriaali). Oppimateriaalit-välilehdelle pääsee Finnan uudelta etusivulta noston kautta.

Katso myös käytettävyystestausraportti "Avoimet oppimateriaalit Finnassa" Opinnäytteitä ja tutkimuksia Finnasta -sivulta.

Mitä avoimet oppimateriaalit ovat?

Avoimet oppimateriaalit ovat opetukseen ja oppimiseen suunnattuja digitaalisia materiaaleja, jotka on lisensoitu avoimilla lisensseillä.

Avoimia oppimateriaalia tuotetaan erilaisissa julkisin varoin rahoitetuissa hankkeissa. Myös organisaatiot ja yksittäiset opettajat voivat tallentaa omia oppimateriaalejaan Avointen oppimateriaalien kirjastoon.

Oppimateriaalit kuvaillaan tallentamisen yhteydessä koulutusta koskevilla kentillä, mikä mahdollistaa yhtenäisen kuvailun ja parantaa löydettävyyttä. Oppimateriaalit sisältävät koulutusta ja opettamista koskevaa metatietoa (LRMI-spesifikaatio).

Oppimateriaalia löytyy eri koulutusasteille varhaiskasvatuksesta korkeakoulutukseen ja oman osaamisen kehittämiseen.

Oppimateriaalit voivat olla videoita, tekstitiedostoja, verkkosivuja, pelejä, äänitteitä jne.

Oppimateriaalit organisaation omassa Finna-näkymässä

Avointen oppimateriaalien kirjaston oppimateriaalit ja välilehden voi ottaa käyttöön myös organisaation omassa Finna-näkymässä. Katso ohjeet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Avoimet oppimateriaalit tuodaan Finnaan Avointen oppimateriaalien kirjastosta ( https://aoe.fi). Palvelu on kehitetty vaiheittain vuosien 2019 ja 2020 aikana. Palvelun omistaja on opetus- ja kulttuuriministeriö ja sen kehitystä koordinoi CSC - Tieteen tietotekniikan keskus. Finna.fi:hin avoimet oppimateriaalit saapuivat marraskuussa 2020. Yhteistyö ja kehittäminen AOE:n ja Finna-palveluiden välillä jatkuu myös vuonna 2021.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Open educational resources can provide access to high-quality resources while offsetting the costs of traditional textbooks. An array of costs are associated with the "free" approach, however, and institutions that are successful with OER understand that moving to open resources requires extensive planning, selection, management, and maintenance.

# data[].attributes.attachment_link.description
Open educational resources can provide access to high-quality resources while offsetting the costs of traditional textbooks. An array of costs are associated with the "free" approach, however, and institutions that are successful with OER understand that moving to open resources requires extensive planning, selection, management, and maintenance.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avoin oppiminen

Mitä avoin oppiminen on?

Avoin oppiminen on oppimista, joka tapahtuu usein digitaalista teknologiaa hyödyntäen. Tarkoituksena on laajentaa oppimaan pääsyä ja osallistumista kaikille, madaltamalla esteitä ja lisäämällä saavutettavuutta, esteettömyyttä, tarjontaa ja oppijakeskeisyyttä.

Avoin oppiminen monipuolistaa opetuksen, oppimisen, tiedon luomisen, yhteiskehittämisen ja jakamisen mahdollisuuksia sekä yhdistää muodollisen ja vapaamuotoisen oppimisen reittejä.

Kansainvälisissä yhteyksissä painotetaan yleensä enemmän opetuksen järjestäjän merkitystä ja esimerkiksi englannin kielessä käytetään tässä yhteydessä käsitettä "Open Education".

Tärkeitä käsitteitä avoimessa oppimisessa ovat avoimet oppimateriaalit sekä avoimet opetus- ja oppimiskäytänteet

Mitä avoimet oppimateriaalit ovat?

Avoimet oppimateriaalit ovat opetukseen, oppimiseen, osaamiseen, kasvatukseen tai koulutukseen kohdennettuja digitaalisia materiaaleja, jotka on vapautettu yleiseen käyttöön

on vapautettu yleiseen käyttöön

tai lisensoitu avoimella lisenssillä ,

joka antaa muille oikeuden maksuttomaan pääsyyn, käyttöön, muokkaukseen ja uudelleen jakamiseen olemattomin tai vähin rajoituksin.

Video: EU Science Hub - Joint Research Centre. 2018. Open Licenses in Open Education: why do they matter? Dr Cable Green (Part I).

Kuva: CC BY-SA 4.0 Aino Helariutta

Mitä ovat avoimet opetus- ja oppimiskäytänteet?

Avoimet opetus- ja oppimiskäytänteet ovat käytänteitä, joilla opetuksesta ja oppimisesta tehdään läpinäkyvää, jaettavaa ja jatkojalostettavaa. Tällaisia käytänteitä ovat esimerkiksi:

vertaisoppiminen ja opetuksen kehittäminen opiskelijoiden, tutkijoiden ja opetushenkilökunnan ja muun yhteiskunnan välillä

opiskelijoiden osallistaminen oppimispolkujensa suunnitteluun ml. oppilaitoksen ulkopuolella hankitun osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen

opetustarjonnan avaaminen laajalle yleisölle (esim. MOOC-kurssit)

opetuksen suunnitteluun ja järjestämiseen liittyvien aineistojen jakaminen ja jatkohyödyntäminen (esim. opetussuunnitelmat, arviointimenetelmät, kokemukset opettamisen toteutuksesta ja oppimisesta)

avointen oppimateriaalien käyttö, jatkokehitys ja yhteiskehittely (esim. videot, podcastit, kirjalliset materiaalit)

MUKAELTU LÄHTEESTÄ: Practical Guidelines on Open Education for Academics: modernising higher education via open educational practices
https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/practical-guidelines-open-education-academics-modernising-higher-education-open-educational

Kansallinen osalinjaus oppimateriaalien avoimesta saatavuudesta:

Kotimaisia avoimen tieteen linjauksia ja suosituksia:

Kansainvälisiä avoimen oppimisen linjauksia ja suosituksia:

OER World Map - Avointen oppimateriaalien maailmankartta:

The 5Rs of Openness by David Wiley

The 5Rs of Openness:

Oppimateriaalien avoimuuteen liittyvät keskeisesti käyttöoikeudet oppimateriaalien vapaaseen talteenottoon, uudelleenkäyttöön, muokkaamisen ja jakamiseen. Oppimateriaalien tulee olla lisensoitu avoimesti tai vapautettu yhteiseen käyttöön ollakseen avoimia. David Wileyn lanseerama idea avoimuuden 5:stä R:stä kuvaa hyvin tätä oppimateriaalien avoimuuden käsitteen sisältöä. Ollakseen avointa, tulee käyttäjällä olla seuraavanlaiset käyttöoikeudet oppimateriaaliin:

RETAIN

Oikeus ottaa talteen ja säilyttää kopioita oppimateriaalista.

REUSE

Oikeus uudelleenkäyttää oppimateriaalia monipuolisesti (esim. luokassa, opintopiirissä, verkkosivustolla, videolla).

REVISE

Oikeus mukauttaa tai muuttaa oppimateriaalia (esim. kääntää sisältö toiselle kielelle).

REMIX

Oikeus luoda uutta oppimateriaalia yhdistämällä alkuperäinen tai muokattu oppimateriaali toiseen avoimeen oppimateriaaliin.

REDISTRIBUTE

Oikeus jakaa kopioita alkuperäisestä oppimateriaalista, omista versioista ja yhdistelmistä.

Lähde:David Viley. 2009. Defining "open".

Lähde: David Viley. 2010. TEDxNYED.

Avoimuuden kannalta suositeltavia CC-lisenssejä ovat:

CC BY 4.0 Nimeä

Teosta saa kopioida, levittää, esittää ja muuttaa vapaasti, myös kaupallisiin tarkoituksiin. Tekijän nimi on aina mainittava asianmukaisesti eikä tekijän nimeä, kuvaa tai logoa saa muuttaa. CC BY on yleisin avoimien sisältöjen lisenssi.

CC BY-SA 4.0 Nimeä-Jaa samoin

Kuten CC BY, mutta johdannaisteoksia saa levittää vain samalla lisenssillä, jolla käytetty teos oli lisensioitu. Suositeltava oppimateriaaleille.

Laurea-kirjasto | Saavutettavuusseloste | Laurea Library | Accessibility statement

# data[].attributes.attachment_link.description
Avoin oppiminen on oppimista, joka tapahtuu usein digitaalista teknologiaa hyödyntäen. Tarkoituksena on laajentaa oppimaan pääsyä ja osallistumista kaikille, madaltamalla esteitä ja lisäämällä saavutettavuutta, esteettömyyttä, tarjontaa ja oppijakeskeisyyttä. Avoin oppiminen monipuolistaa opetuksen, oppimisen, tiedon luomisen, yhteiskehittämisen ja jakamisen mahdollisuuksia sekä yhdistää muodollisen ja vapaamuotoisen oppimisen reittejä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Avointen oppimateriaalien kirjasto - aoe.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Avointen oppimateriaalien kirjasto - aoe.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Creative Commons Suomi - Tietoa avoimista lisensseistä ja sisällöistä suomeksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun sinä teet jotain, saat automaattisesti yksinoikeudet siihen, onpa kyseessä valokuva, blogikirjoitus, kirja tai videoklippi. Jos haluat antaa muille oikeuden levittää aineistoasi, tehdä siitä muunnelmia tai muuten jatkohyödyntää sitä, on sinun erikseen mainittava tästä. Suositeltavin tapa sanoa tämä on avoimella Creative Commons -lisenssillä. Perinteinen kaikki oikeudet pidätetään on muutettu muotoon jotkut oikeudet pidätetään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opetushallitus on hankkinut keskitetysti kopiointiluvat varhaiskasvatukseen, esi- ja perusopetukseen, lukiokoulutukseen, maksuttomaan tutkintoon johtavaan ammatilliseen peruskoulutukseen sekä valtionosuutta saaville musiikkioppilaitoksille. Suomen yliopistot UNIFI ry ja ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry ovat neuvotelleet Kopioston kanssa kaikille jäsenyliopistoilleen keskitetysti kopiointiluvat. Muiden oppilaitosten tulee hankkia kopiointiluvat itse.

Kopioston luvalla saa kopioida ja digitoida lähes kaikenlaisia julkaisuja, niin kotimaisia kuin ulkomaisiakin, opetus- ja tutkimuskäyttöön. Kopioitua aineistoa voi ottaa osaksi omaa opetusmateriaalia tai jakaa oppilaille muun opetusmateriaalin täydennykseksi. Kopiointiluvalla saa myös tulostaa aineistoja netistä tai muusta digitaalisesta lähteestä opetusta ja tutkimusta varten. Aineistoja saa jakaa oppilaille suljetussa verkossa niin, että se on vain sen opetusryhmän saatavilla, jolle aineisto on tarkoitettu.

Digitaalinen kopiointi ja käyttö

Kopioston kopiointiluvalla saa skannata painettuja julkaisuja sekä kopioida ja tulostaa tekstiä ja kuvia avoimilta internetsivustoilta. Kopioston lupa mahdollistaa lisäksi aineistojen välittämisen etäopetuksen yhteydessä. Kopioston lupa kattaa sekä kotimaisen että ulkomaisen aineiston.

Luvan mukaisesti saa myös tulostaa digitaalisessa muodossa julkaistua tai julkistettua aineistoa. Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi internetistä tapahtuvaa tulostusta kuten verkkolehtien artikkeleita tai digitaalisessa muodossa olevien julkaisujen kuten sähköisten opettajan oppaiden tai muiden oppimateriaalien tulostamista.

Skannatun tai internetistä kopioidun aineiston voi kopioida tai tallentaa osaksi itse laatimaansa opetusmateriaalia tai muun opetusmateriaalin täydentämiseksi. Aineisto saa olla tallennettuna oppilaitoksen suljetussa verkossa kurssin tai vastaavan opintokokonaisuuden ajan, mukaan lukien loppukuulustelu. Peruskouluissa kopioitu aineisto saa olla tallennettuna suljetussa verkossa lukuvuoden ajan. Kopioidut aineistot saavat olla vain sen opetusryhmän saatavilla, joille ne on tarkoitettu. Opettaja voi säilyttää kopioimansa ja tallentamansa aineiston myöhempää käyttöään varten siten, että ne ovat vain hänen itsensä saatavilla.

Valokopiointi

Kopioston kopiointiluvalla saa valokopioida lähes kaikentyyppisiä julkaisuja kuten kirjoja, lehtiä tai nuotteja opetuskäyttöön. Myös opettajan oppaat kuuluvat luvan piiriin. Lupa kattaa niin koti- kuin ulkomaisetkin julkaisut.

Tarkista sallitun kopioinnin ja skannaamisen sivumäärät per julkaisu Kopioston verkkosivuilta. Eri koulutusasteilla voi vaihdella sallitun kopioinnin sivumäärät.

Kopiointilupa ei koske työ-, harjoitus- ja vastauskirjoja, kansainvälisiä standardeja, musiikkia eikä av-aineistoa tai teoksia, joiden käytön oikeudenhaltija on kieltänyt.

Kun teosta käytetään, tulee tekijän nimi ilmoittaa hyvän tavan mukaisesti teoksen yhteydessä.

Julkaisujen kopiointimerkinnät

Julkaisuissa saattaa olla erilaisia kopioinnin kieltäviä merkintöjä. Ellei kieltoa ole ilmoitettu Kopiostoon, saa näitäkin teoksia kopioida opetuskäyttöön tämän sivuston ohjeiden mukaisesti. Teoskohtaisia kieltoja ei juuri ole tehty. Voimassaolevan listan kieltoilmoituksista voit tarkastaa Kopioston verkkosivuilta.

Kuva- ja tekstimateriaalin muokkaaminen opetuksessa

Materiaalia saa kopiointiluvalla myös muokata vähäisessä määrässä. Esimerkiksi tekstin saa kääntää kieleltä toiselle, kuvaa voi rajata käytettävissä olevan tilan mukaan, kuvaan ja tekstiin voi liittää korostusmerkkejä selkeyttämään ilmaisua, kuvaan voi lisätä nuolen tai ympyröidä jonkun yksityiskohdan hahmottamaan opetettavaa asiaa. Materiaalia muokattaessa tulee kunnioittaa tekijän moraalisia oikeuksia. Muokattu materiaali voidaan näyttää luokassa läsnä olevalle opetusryhmälle. Opiskelija tai opettaja saa tallentaa sen myös muistitikulle tai vastaavalle tallennusalustalle.

Muokattua materiaalia ei saa jakaa verkossa. Teosten muuntelu Kopioston luvalla on sallittua opetustilanteessa.

Etä- ja verkko-opetus

Etäopetusta varten opetustilanteesta saa tehdä tallenteen, joka voidaan välittää opiskelijoille oppilaitoksen suljetussa tietoverkossa. Tallenteelle voidaan tallentaa opetustilanteessa esitetyt ja näytetyt teokset, lukuun ottamatta musiikkia ja av-teoksia. Tallenne saa olla vain sen opetusryhmän saatavilla, jolle luento ja tallenne on tarkoitettu.

Etäopetusta varten saa kopioida rajoitetusti myös työ- ja harjoituskirjoja. Opiskelija saa kopioida työ- tai harjoituskirjaan laatimansa vastauksen lähetettäväksi opettajalle tarkistettavaksi. Opiskelijalla on kuitenkin oltava hallussaan kyseinen kirja. Työ- tai harjoituskirjasta ei saa kopioida muita osia kuin niitä, joihin vastaus on laadittu. Opettaja saa kopioida vastaavasti myös vastauskirjaan sisältyvän mallivastauksen lähetettäväksi oppilaalle.

Kopiointi tieteellistä tutkimusta varten

Korkeakoulujen kopiointiluvalla saa tieteellistä tutkimusta varten skannata tai kopioida avoimessa internetissä olevaa tekijänoikeuden suojaamaa kuva- tai tekstiaineistoa tarkoituksen edellyttämässä laajuudessa, kun se on tutkimuksen edistämisen kannalta olennaista.

Kopioidun aineiston saa välittää tutkimusryhmälle sähköpostilla tai suljetussa verkossa siten, että se on vain tutkimusryhmän saatavilla. Kopioitu aineisto saa olla tutkimusryhmän saatavilla niin kauan, kunnes tutkimus on valmis. Jos korkeakoululla on lakiin tai muihin säännöksiin perustuva velvollisuus säilyttää tutkimusta varten valmistetut kopiot tietyn ajan, digitaaliset kopiot saavat olla tallennettuina lain tai muun säännöksen edellyttämällä tavalla ja edellyttämän ajan.

Tiettyä tutkimusta varten valmistetut digitaaliset kopiot voidaan kuitenkin tallentaa tutkimuksen verifiointia ja myöhempää tutkimusta varten suljettuun verkkopalveluun erillisellä korkeakoulu kanssa tehtävällä sopimuksella. Tällainen sopimus on tehty Tietoarkiston kanssa.

Tutkimuksella tarkoitetaan opettajan, tutkijan tai opiskelijan tekemää tieteellistä tai taiteellista, ei-kaupallista tutkimusta, selvitystä, opinnäytetyötä tai vastaavaa. Yksinomaan ulkopuolisen rahoituksen perusteella tutkimusta ei katsota kaupalliseksi tutkimukseksi.

Esimerkkejä, miten aineistoja voi hyödyntää kopiointiluvalla opetuksessa

Verkkomateriaali

Historian opettaja voi kopioida toisen maailmasodan päättymisestä kertovia artikkeleita niin suomalaisista, ruotsalaisista ja italialaisista kuin japanilaisistakin lehdistä ja käyttää niitä luokan omassa suljetussa verkkoympäristössä, PowerPoint-esityksissä ja muutoin opetuksessa.

Louvren ja Ateneumin sivuilta tai vaikkapa verkossa olevasta Kansallisgalleriasta voi kuvaamataidon kurssille hakea kuvia tarvittavista taideteoksista ja kopioida ne omaan esitykseen ja kuvaamataidon tunnille inspiraation lähteeksi.

Englannin kielen tunnilla oppilaat voivat hyödyntää New Yorkin verkkolehtiä tehdessään projektityötä esimerkiksi Broadwayn musikaaleista kopioimalla lehdistä ja verkkosivuilta artikkeleita tai kuvia omaan projektityöhönsä.

Oppilas voi kopioida kuvia, karttoja, taulukoita ja tilastoja kaupunkien, kuntien, matkailutoimistojen ja muiden palveluntarjoajien ilmaisilta verkkosivuilta, kun hän tekee projektityötä valitsemastaan Suomen kaupungista.

Digabin Abitti koejärjestelmään opettaja voi harjoittelukoetta tehdessään kopioida verkkolehden artikkelin ja siihen liittyvät taulukot tai sarjakuvan abiryhmälle yo-koeharjoittelutehtävän lisäaineistoksi.

Verkkolehdestä voi myös kopioida mainoksia mediataidon kurssille arvioitavaksi.

Painetut julkaisut

Eri aikakausien tietokirjoista voi digitoida osia ja tutkia, miten samaa aihetta on käsitelty eri aikoina materiaaleissa; esimerkiksi miten vitamiineja on käsitelty eri vuosikymmeninä.

Tapahtumatuotannon opiskelussa opettaja voi hyödyntää erilaisten festivaalien ja tapahtumien kotisivuilla olevia kuvia ja tekstejä. Opiskelussa voidaan esimerkiksi tallentaa sivuilta kuvia ja tekstiä suljetulle kurssialustalle ja arvioida, miten järjestäjä on onnistunut tuomaan nettisivuilla tapahtuman luonteen esille.

Lehdestä voi skannata artikkelin, kuvan, sarjakuvan, taulukon jne. ja sijoittaa sen suljettuun oppimisympäristöön tai osaksi omaa opetusmateriaalia kuten PowerPoint esitystä.

Kirjailijan eri kirjoista voi skannata sivuja ja esimerkiksi antaa oppilaille tehtäväksi arvioida tekstiotteiden perusteella, miten kirjailija on kehittynyt tai vertailla eri tyylilajeja tai eri aikakausien kirjoituksia keskenään.

Musiikkioppikirjasta tai nuottivihkosta voi skannata laulunsanat ja nuotit ja heijastaa ne datatykillä esimerkiksi luokan seinälle tai kevätjuhlassa juhlasalin seinälle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opetushallitus on hankkinut keskitetysti kopiointiluvat varhaiskasvatukseen, esi- ja perusopetukseen, lukiokoulutukseen, maksuttomaan tutkintoon johtavaan ammatilliseen peruskoulutukseen sekä valtionosuutta saaville musiikkioppilaitoksille. Suomen yliopistot UNIFI ry ja ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry ovat neuvotelleet Kopioston kanssa kaikille jäsenyliopistoilleen keskitetysti kopiointiluvat. Muiden oppilaitosten tulee hankkia kopiointiluvat itse. Kopioston luvalla saa kopioida ja digitoida lähes kaikenlaisia julkaisuja, niin kotimaisia kuin ulkomaisiakin, opetus- ja tutkimuskäyttöön.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käytämme evästeitä parantaaksemme sivustomme käytettävyyttä. Painamalla "Hyväksy", hyväksyt KAIKKIEN evästeiden käytön. Voit vaihtaa näitä asetuksia kohdasta Evästeasetukset.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kopiraittilan koulu - ammatiliinen koulutus

# data[].attributes.attachment_link.description
Kopiraittilan koulussa on hauskoja pelejä ja muuta materiaalia tekijänoikeuksien opettamiseksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhteystiedot

Asiakaspalvelu Kopiointiluvat
09 4315 2320/yritys
09 4315 2325/oppilaitos
kopiointiluvat(at)kopiosto.fi
Tv-ohjelmien jakelu- ja käyttöluvat
09 4315 2330

jakeluluvat(at)kopiosto.fi
Lisätietoja tekijänoikeudesta ja lupien sisällöstä
neuvonta(at)kopiosto.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Helpotamme teosten käyttöä Tekijänoikeuslain nojalla teoksista saa valmistaa muutaman kappaleen yksityistä käyttöä varten, muuten teosten kopiointiin tarvitaan lupa. Myönnämme lupia tekijänoikeuden suojaamien julkaisujen osittaiseen kopiointiin ja digitaaliseen käyttöön sekä av-teosten erilaisiin käyttötapoihin. Luvillamme asiakkaat voivat hyödyntää erilaista tekijänoikeuden suojaamaa aineistoa. Kopiointiluvallamme esimerkiksi yritykset ja julkishallinnon organisaatiot voivat kopioida artikkeleita henkilökunnalleen ja opettajat monistaa sekä skannata lehdistä ja kirjoista lisämateriaalia oppilailleen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekijänoikeus on luovan työn tekijälle kuuluva määräämisoikeus, josta säädetään tekijänoikeuslaissa ja tekijänoikeusasetuksessa. Luovan työn tekijöitä, joilla on tekijänoikeuksia, voivat olla muun muassa kirjailijat, kuvataiteilijat, valokuvaajat, käsikirjoittajat, ohjaajat, koreografit, säveltäjät,…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tieto- ja viestintäteknologia on osa koulujen arkipäivää. Opas tietokoneen, kännykän ja muiden mobiililaitteiden käyttöön liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista koulussa on laadittu erityisesti perusopetusta varten, mutta sitä voidaan soveltaa myös lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa ottaen kuitenkin huomioon opiskelijoiden ikä ja ohjauksen tarve. Oppaassa on keskitytty erityisesti oikeudellisiin seikkoihin. Sivulta löytyy myös tukimateriaalia koulujen ammattilaisille sekä lapsille, nuorille ja heidän vanhemmilleen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tietokoneen, kännykän ja muiden mobiililaitteiden käyttö koulussa

# data[].attributes.attachment_link.description
Tieto- ja viestintäteknologia on osa koulujen arkipäivää. Opas tietokoneen, kännykän ja muiden mobiililaitteiden käyttöön liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista koulussa on laadittu erityisesti perusopetusta varten, mutta sitä voidaan soveltaa myös lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa ottaen kuitenkin huomioon opiskelijoiden ikä ja ohjauksen tarve. Oppaassa on keskitytty erityisesti oikeudellisiin seikkoihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tieto- ja viestintäteknologia on osa koulujen arkipäivää. Opas tietokoneen, kännykän ja muiden mobiililaitteiden käyttöön liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista koulussa on laadittu erityisesti perusopetusta varten, mutta sitä voidaan soveltaa myös lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa ottaen kuitenkin huomioon opiskelijoiden ikä ja ohjauksen tarve. Oppaassa on keskitytty erityisesti oikeudellisiin seikkoihin. Sivulta löytyy myös tukimateriaalia koulujen ammattilaisille sekä lapsille, nuorille ja heidän vanhemmilleen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tietokoneen, kännykän ja muiden mobiililaitteiden käyttö koulussa

# data[].attributes.attachment_link.description
Tieto- ja viestintäteknologia on osa koulujen arkipäivää. Opas tietokoneen, kännykän ja muiden mobiililaitteiden käyttöön liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista koulussa on laadittu erityisesti perusopetusta varten, mutta sitä voidaan soveltaa myös lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa ottaen kuitenkin huomioon opiskelijoiden ikä ja ohjauksen tarve. Oppaassa on keskitytty erityisesti oikeudellisiin seikkoihin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tästä osiosta löydät tietoa siitä, mitä organisaatioiden on otettava huomioon henkilötietojen käsittelyssä. Osiossa on tietoa rekisterinpitäjille, henkilötietojen käsittelijöille ja tietosuojavastaaville.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalinen media ja sen sovellukset kehittyvät jatkuvasti eteenpäin ja uusia sovelluksia ja työkaluja tulee tarjolle lähes päivittäin. Yhteisöt myös löytävät usein uusia käyttökohteita olemassa oleville työkaluille, ja palvelujen käyttötavat ja käyttösäännöt muuttuvat. Tässä mielessä on vaikeaa ennalta määritellä, mikä sosiaalisen median käyttö on tietoturvallista ja mikä ei. Turvallista käyttöä voidaan tarkastella yleisten tietoturvallisuuden periaatteiden mukaisesti, soveltaen niitä aina tilannekohtaisesti yksittäisiin, eteen tuleviin tilanteisiin.

Yksityisyys sosiaalisessa mediassa

Useimmat tavallisen käyttäjän tietoturvallisuuteen liittyvät tilanteet koskevat henkilötietoja tai muita tietoja, joiden ei haluta leviävän julkiseen internetiin. Toisaalta käyttäjät haluavat myös itse rajata, miten ja ketkä heidän tuotoksiaan, esim. valokuvia tai videoita, voi katsella ja käyttää. Keskeiseksi tietoturvallisuuden taidoksi sosiaalisessa mediassa nouseekin verkkoidentiteetin ja yksityisyyden hallinta.

Verkkoidentiteetti muodostuu käyttäjän käyttäjätunnuksesta, nimimerkistä tai nimestä, profiiliin kiinnitetyistä kuvista sekä profiiliin kuvatuista muista tiedosta. Verkkoidentiteettiin voidaan laskea kuuluvan myös käyttäjän selaushistoria, kuuluminen verkostoihin, aktiivisuus, tai muut tiedot, jotka automaattisesti tallennetaan ja ovat haettavissa näkyville. Verkossa toimiessa käyttäjästä jää digitaalinen jalanjälki; verkossa tai sosiaalisessa mediassa kerran julkaistuja tietoja on vaikea tai joskus jopa mahdotonta poistaa.

Useimmissa sosiaalisen median sovelluksissa (kuten Facebookissa ja Youtubessa) käyttäjät voivat itse hallita yksityisyysasetuksia (engl. privacy settings), eli valita mitkä käyttäjän tiedot näytetään julkisesti muille käyttäjille ja mitkä taas eivät näy muille. Jos sosiaalisen median työkalu tai palvelu ei mahdollista yksityisyyden tai käyttäjätietojen selkeää hallintaa, ei siihen kannata rekisteröityä. Palvelun tai työkalun ohjeista/käyttösäännöistä tulisinkin tarkistaa aina ennen sen käyttöönottoa, miten henkilö- ja käyttäjätietoja käsitellään. Käyttäjän on aina myös hyvä huomioida se, että useissa ulkomaisissa palveluissa käyttöehdot voivat tulevaisuudessa muuttua ja eivät siten välttämättä suojaa käyttäjän yksityisyyttä. Verkkopalvelun rekisteröityessä kannattaa samalla käydä tarkistamissa ja tarvittaessa muuttamassa yksityisyysasetukset haluamikseen. Usein asetusten oletusarvona voi olla käyttäjän tietojen näyttäminen julkisesti.
Ohjeita verkkoidentiteetin ja yksityisyyden hallintaan sosiaalisessa mediassa:

Mieti, mitä henkilökohtaisia tietoja itsestäsi julkaiset ja kenelle/keille julkaiset.

Tarkista palvelun käyttöehdoista tai ohjeista, miten yksityisyytesi on suojattu sekä miten ja mihin tarkoitukseen henkilötietojasi voidaan käyttää.

Älä luota liikaa siihen, että yksityisasetukset aina suojaavat tietosi. Palveluihin voi tulla teknisiä vikoja tai tietoturvahyökkäyksiä - tai käyttöehdot voivat muuttua.

Tarkista palvelun yksityisyysasetuksista, mitkä tietosi näytetään julkisesti ja mitkä ovat yksityisiä. Muuta tarvittaessa oletusasetuksia.

Yleinen käytäntö on, että nimen, käyttäjätunnuksen ja kasvokuvan voi julkaista verkossa, sähköpostiosoitteen, kotisoitteen, puhelinnumeron, syntymäajan tai yksityisten valokuvien kanssa kannattaa olla huomattavasti tarkempi; niiden julkaisua ei suositella.

Salasanaa, luottokortin numeroa, pin-koodeja, pankkitietoja tai henkilötunnusta ei pidä koskaan julkaista verkossa.

Vältä saman salasanan käyttöä eri palveluissa. Älä koskaan käytä sähköpostisi salasanaa sosiaalisen median palveluissa.

Mieti, mitä tietoja haluat itsestäsi antaa, niitä voidaan käyttää myös kaupallisiin tai ei-toivottuihin tarkoituksiin.

Älä julkaise muiden käyttäjien tietoja, kuten sähköpostiosoitetta, käyttäjätunnusta tai muita tietoja.

Harkitse, ennen kuin osallistut sosiaalisessa mediassa oleviin kilpailuihin tai mainoskampanjoihin - tietojasi voidaan käyttää tavalla, jota et haluaisi. Älä missään nimessä anna kilpailuihin tai mainoskampanjoihin muiden käyttäjien sähköpostiosoitteita tai muita käyttäjätietoja.

Materiaalin ja omien tuotosten jakaminen

Sosiaalisen median sovelluksissa käyttäjien täytyy miettiä, haluavatko he jakaa omia tuotoksiansa (esim. valokuvia ja videoita) julkistesti verkossa vai rajata niiden käyttö haluttuun käyttäjäryhmään. Käyttäjän on myös mietittävä, ketkä saavat hänen tuotoksiaan muuttaa ja muokata. Suurin osa sovelluksista sallii käyttäjän itse hallita tuomansa materiaalin julkisuutta, osassa sovelluksissa taas oletusarvoisesti käyttäjän tuoma materiaali on julkista ja kaikkien käytössä.

Usein on perusteltua jakaa materiaali tai rajata sen käyttöoikeus vain tietylle ryhmälle. Näin pystytään parhaiten ennaltaehkäisemään materiaalin mahdollista väärinkäyttöä. Toisaalta, sosiaalisen median tarkoitus olisi juuri avoimesti julkaista materiaalia käyttäjäyhteisölle. Materiaalin ja omien tuotosten luonne vaikuttaa luonnollisesti siihen, kannattaako ne julkaista avoimesti verkossa vai ei. Esimerkiksi yksityiset valokuvat on hyvä rajata näkyväksi vain omille ystävilleen, kun taas luontokuvat voi julkaista avoimesti verkossa.
Sosiaalisen median sovelluksen avoimuudessa voi olla monta astetta:

Täysin avoin

kaikki voivat lukea ja osallistua sekä muokata

julkinen

Osittain avoin

kaikki voivat lukea

jäsenet voivat osallistuja ja muokata

julkinen

Suljettu, rekisteröinti vaaditaan

vain rekisteröityneet käyttäjät pääsevät palveluun, mutta kuka tahansa voi rekisteröityä

julkinen

Suljettu, kutsu / hyväksyntä vaaditaan

vain kutsutut/ hyväksytyt käyttäjät pääsevät palveluun

esimerkiksi omat kaverit ja verkostot

ei-julkinen

Suljettu, salainen

vain rajatuilla käyttäjillä on pääsy palveluun

ei-julkinen

1. Keskustele ja pohdi oppijoiden kanssa yleisellä tasolla, mitä asioita tai esimerkiksi kuvia hän
1) haluaisi julkaista ja 2) mitä ei haluaisi julkaista:
a. kavereille
b. luokan ilmoitustaululla
c. koulun ruokalan seinällä
d. sukukokouksessa
e. sanomalehdessä
f. televisiossa

2. Keskustele ja pohdi oppijoiden kanssa yhdessä, mitkä sosiaalisen median palvelut ja työkalut vastaavat julkaisua kavereille, luokan ilmoitustaululle jne.

Voit käyttää apuna alla olevaa taulukkopohjaa.

Kuvaa yleisellä tasolla:

Millaisia asioita tai esimerkiksi kuvia haluaisit julkaista?

Millaisia asioita tai esimerkiksi kuvia et haluaisi julkaista?

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalinen media ja sen sovellukset kehittyvät jatkuvasti eteenpäin ja uusia sovelluksia ja työkaluja tulee tarjolle lähes päivittäin. Yhteisöt myös löytävät usein uusia käyttökohteita olemassa oleville työkaluille, ja palvelujen käyttötavat ja käyttösäännöt muuttuvat. Tässä mielessä on vaikeaa ennalta määritellä, mikä sosiaalisen median käyttö on tietoturvallista ja mikä ei.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valtiovarainministeriön asettama Valtionhallinnon tietoturvallisuuden johtoryhmä (VAHTI) kehittää VAHTI-ohjeistusta, joka kattaa kaikki tietoturvallisuuden osa-alueet.

VAHTI-ohjeista saa vapaasti valmistaa kappaleita ja ohjeita voi saattaa yleisön saataviin kokonaan tai osittain edellyttäen, ettei ohjeita muokata. Ohjeen alkuperä on kuitenkin aina mainittava.
Tekijänoikeuslain 2 §

Valtiovarainministeriön painetut julkaisut ovat tilattavissa vuodesta 2011 lähtien internetin kautta. Tilaukset vastaanottaa ja toimittaa Juvenes Print Oy. Hintatiedot selviävät tilauksen yhteydessä.
Painettujen julkaisujen tilauslomake

Myös ennen vuotta 2011 julkaistuja VAHTI-ohjeita ja muita julkaisuja voi tiedustella Juveneksesta: puh. (03) 3551 6597 tai [email protected] .
Huomaathan, että sivu on vielä työn alla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Valtiovarainministeriön asettama Valtionhallinnon tietoturvallisuuden johtoryhmä (VAHTI) kehittää VAHTI-ohjeistusta, joka kattaa kaikki tietoturvallisuuden osa-alueet. VAHTI-ohjeista saa vapaasti valmistaa kappaleita ja ohjeita voi saattaa yleisön saataviin kokonaan tai osittain edellyttäen, ettei ohjeita muokata. Ohjeen alkuperä on kuitenkin aina mainittava. Tekijänoikeuslain 2 § Valtiovarainministeriön painetut julkaisut ovat tilattavissa vuodesta 2011 lähtien internetin kautta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalinen media

Sosiaalisella medialla (lyhennetään usein some) tarkoitetaan verkkoviestintäympäristöjä, joissa jokaisella käyttäjällä tai käyttäjäryhmällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja tiedon vastaanottajana olon lisäksi.

Esimerkkejä some -palveluista:
Facebook, Twitter, Linkedln, SlideShare, YouTube, Instagram.

Myös työpaikkojen omissa intra- tai ekstranet- ympäristöissä voi olla keskustelupalstoja työntekijöiden väliseen vuorovaikutukseen.

Sosiaalinen media muuttaa työn tekemisen tapaa ja on yhä useammalle osa virtuaalista työympäristöä. Somen käyttö monissa työtehtävissä on luontevaa ja suositeltavaa, erityisesti silloin kun sen avulla voidaan tuottaa tai täydentää palveluja.

Oikein käytettynä sosiaalinen media edistää työntekijöiden keskinäistä sekä palveluorganisaation ja sen asiakkaiden välistä vuorovaikutusta. Lisäksi sosiaalisen median avulla voidaan edesauttaa käyttäjälähtöisten palveluiden tuottamista.

Some voi toimia myös foorumina työntekijöiden ammatilliseen verkostoitumiseen, työn ja osaamisen kehittämiseen, sekä yhteistyökumppanien väliseen työskentelyyn.

Somen luonteeseen kuuluu jakaminen ja yhteisöllisyys. Työkalut mahdollistavat sen, että kuka tahansa ryhmään hyväksytty pääsee lukemaan ja muokkaamaan sisältöjä.

On myös mahdollista tehdä suljettuja alustoja ja avoimuudesta erilaisia sopimuksia. Ohjelmistojen periaatteisiin kannattaa tutustua ja tunnistaa säännöt sekä sisältöjen omistus- ja käyttöoikeudet.

On myös mahdollista tehdä suljettuja alustoja ja avoimuudesta erilaisia sopimuksia. Ohjelmistojen periaatteisiin kannattaa tutustua ja tunnistaa säännöt sekä sisältöjen omistus- ja käyttöoikeudet.

Suunnitellen someen

Mikäli some kuuluu osaksi organisaatioiden suunnitelmallista viestintästrategiaa, sivuston perustamisvaiheessa on tärkeää miettiä ja määritellä työnantajaa edustavat käyttäjäryhmät ja niihin liittyvät oikeudet salasanoineen. Pelisäännöistä on yhteisesti sovittava: mitä asioita käsitellään kaikille avoimissa foorumeissa, mitkä ovat tietyn ryhmän omia foorumeita.

Somen käytöstä on hyvä sopia työpaikalla. Useiden organisaatioiden viestintäohjeistuksessa suhtaudutaan myönteisesti työntekijöiden osallistumiseen julkiseen keskusteluun - myös sosiaalisessa mediassa. Työntekijän on kuitenkin oltava selvillä, milloin hän edustaa organisaatiota ja milloin hän antaa lausuntoja yksityishenkilönä.

Usein pelätään sosiaalisen median haukkaavan työpäivästä liikaa aikaa ja työn ulottuvan vapaa-ajalle. Myös tietoturva sekä yksityisyydensuoja mietityttävät. Suositeltavaa on, että somessa tehtävää työtä varten luodaan erillinen työtehtävään liittyvä sosiaalisen median profiili, jolloin työasiat ja henkilökohtaiset asiat pysyvät paremmin erillään ja työasiat eivät kuormita vapaalla.

On kuitenkin syytä ottaa huomioon, että eräät sosiaalisen median palvelut (kuten Facebook) sallivat toistaiseksi vain yhden henkilökohtaisen profiilin luomisen samalle henkilölle.

Seuraavat ohjeet on tarkoitettu helpottamaan organisaation tai työyhteisön omien sääntöjen laadintaa. Työpaikalla tarvitaan yhteistä keskustelua, jotta säännöt voidaan laatia oman organisaation arvojen ja toimintaperiaatteiden mukaisiksi ja jotta niihin myös sitoudutaan.

Sääntöjä ja ohjeita on hyvä aika ajoin tarkistaa kun toiminnassa tai sosiaalisen median ympäristössä tapahtuu merkittäviä muutoksia.

Yhteiset linjaukset sosiaalisen median käytöstä voidaan tehdä osana muuta työpaikan yhteistoimintaa. Yhteistoimintalain 4 luvun 19 §:n mukaan yhteistoimintamenettelyssä tulee käsitellä sähköpostin ja tietoverkon käytön periaatteet eli miten työntekijät saavat työpaikalla käyttää sähköpostia ja tietoverkkoa.

Linjauksessa voidaan määritellä, saako työnantajan laitteita käyttää vain työtehtävien hoitamiseen vai onko myös henkilökohtainen käyttö sallittua ja missä medioissa. Ohjeistuksessa voidaan ottaa kantaa myös siihen, miten suhtaudutaan sosiaalisen median yksityiskäyttöön työaikana.

Työpaikan asioiden julkinen kommentointi ei ole suotavaa. On erityisesti vältettävä viittauksia henkilöihin, jotka voidaan tunnistaa. Ongelmat on otettava puheeksi kasvotusten sen henkilön kanssa, jota ne koskevat.

Esimiehen tehtävä on tarvittaessa puuttua työhön liittyviin ristiriitatilanteisiin ja auttaa niiden ratkaisussa. Tilanteesta voi puhua myös omalle työsuojeluvaltuutetulle.

Eettisiä ohjeita sosiaalisen median käyttäjälle

Kirjoita omalla nimelläsi, ellei työpaikalla ole toisin sovittu. Mikäli kirjoitat yksityishenkilönä, tee selväksi, että mielipiteet ovat omiasi. Vastaat itse siitä, mitä julkaiset.

Ole järkevä ja ystävällinen. Osoita arvostusta lukijaa kohtaan. Luot kirjoittaessasi mielikuvaa myös itsestäsi. Vältä parhaasi mukaan loukkaavia asioita.

Mieti ennen kuin julkaiset. Muista, että julkaistua ei voi peruuttaa. Verkossa kirjoituksesi voi saada laajemman julkisuuden kuin olit tarkoittanut. Ole tarkkana, sillä joskus voi olla vaikeaa erottaa yksityistä julkisesta ja henkilökohtaista ammatillisesta.

Älä provosoidu. Kärkevän ja epäasiallisen keskustelun raja on häilyvä. Perustele näkökantasi asiallisesti ja vältä toisten syyttelyä. Muista, että kaikkeen kritiikkiin tai keskusteluun ei tarvitse ottaa kantaa. Pidä tarvittaessa keskustelussa tauko, ota etäisyyttä, harkitse. Mikäli teet virheen, myönnä se ja pyydä anteeksi.

Kunnioita verkkoyhteisöjen sääntöjä ja tekijänoikeuksia. Sisällön julkaisijana sinulla on oltava käyttöoikeus julkaisemaasi materiaaliin (teksti, valokuva, video, piirros, kaavio, animaatio jne.)

Älä levitä henkilötietoja, epäasiallisia kirjoituksia tai kuvia.

Älä kirjoita luottamuksellisia asioita ja yrityssalaisuuksia. Varmista, jos olet epävarma. Selvitä, mitkä ovat työorganisaatiossasi julkisia ja luottamuksellisia tietoja sekä mahdolliset eettiset ohjeet ja julkisuusperiaatteet.

Pitäydy vastuullesi kuuluvissa asioissa, mikäli kirjoitat työhön liittyvistä asioista. Käsittele työn piiriin kuuluvia asioita muutenkin harkiten.

Ole lojaali työyhteisöllesi, myös vapaa-aikana. Työnantajan tai työtovereiden kritisoiminen somessa ei kuulu hyvään työkäytökseen.

Somen kautta tapahtuva häirintä ja väkivallan uhka

Somen ammattikäyttöön liittyvä kuormitus

Työpaikan sisäisten asioiden ja ristiriitojen leviäminen someen

Sosiaaliseen mediaan liittyvät kielteiset puolet tulisi nähdä myös työsuojelullisena asiana. Some tekee niin aiheellisesta kuin aiheettomasta kritiikistä entistä julkisempaa ja on siksi psykososiaalinen kuormitustekijä, joka tulee työsuojelussa ottaa huomioon.

Työpaikoilla on suositeltavaa olla yhteisesti sovitut periaatteet ja käytännöt siitä, miten somessa havaittuun tai koettuun epäasialliseen kohteluun puututaan.

Somessa tai kasvokkain, kiusaaminen heikentää työhyvinvointia. Jatkuva häirintä ja kiusaaminen vaikuttavat haitallisesti kohteena olevan ihmisen työhyvinvointiin ja työkykyyn. Tunteet voivat vaihdella suuttumuksesta ja vihasta häpeään ja avuttomuuteen. Jatkuva kielteinen kohtelu lisää stressioireita.

Työpaikoilla esiintyy silloin tällöin näkemyseroja ja ristiriitoja. Ristiriidat tulee selvittää rakentavasti, mieluiten työpaikalla, ennen kuin ne leviävät sosiaaliseen mediaan. Mikäli ristiriidat eivät ratkea osapuolten välillä, esimiehen velvollisuus on puuttua tilanteeseen.

Työsuojeluvaltuutettu voi toimia sovittelijana ja olla aloitteellinen ristiriitoihin liittyvän toimintamallin aikaansaamiseksi.

Mikäli työtehtäviin kuuluu aktiivinen kirjoittelu somessa, on tärkeää sopia työpaikalla tähän toimintaan liittyvästä ajankäytöstä ja huolehtia haitallisen kuormittumisen ennaltaehkäisystä. Somen työkäyttöön tulee myös saada tarvittaessa koulutusta.

Sosiaalinen media on suositeltavaa ottaa huomioon työyhteisön suunnitelmissa, ohjeistuksissa ja koulutuksissa. Työpaikoilla tulisi olla yhteisesti laaditut linjaukset sosiaalisen median käytöstä ja toimintaohjeet sosiaalisessa mediassa tapahtuvaan työpaikkaa tai sen henkilöstöä koskevaan loukkaavaan kirjoitteluun.

Sellaisilla työpaikoilla, joilla epäasiallista käyttäytymistä, häirintää, väkivaltaa tai sen uhkaa esiintyy missä tahansa muodossa, on oltava sovitut toimintaohjeet ja tarvittavat tukitoimet.

Työnantajan tulee tarjota työntekijälle tukea ja apua myös silloin jos asiakas häiritsee, uhkailee tai herjaa työtekijää somessa. Työntekijää ei saisi jättää selvittämään tilannetta yksin.

Työnantajan tulee puuttua tilanteeseen ja pyrkiä huolehtimaan siitä ettei se jatku eikä toistu, tarjota työterveyshuollon palveluita sekä tarvittaessa mahdollisuutta keskustella asiasta työyhteisössä.

Esimerkkejä epäasiallisesta käyttäytymisestä somessa

henkilöön kohdistuva uhkailu, pelottelu, ilkeät, väheksyvät, pilkkaavat, loukkaavat, nöyryyttävät tai vihjailevat kommentit

työsuorituksen jatkuva ja perusteeton arvostelu, mustamaalaaminen

perättömien tietojen tai juorujen levittäminen

aiheeton arvostelu ja väärien syytösten esittäminen, mitätöinti

aiheettomat kiusaamissyytökset

sukupuolinen tai rasistinen häirintä.

Ihmisoikeussopimuksen 10. artiklan mukaan jokaiselle kuuluu sananvapaus eli vapaus ilmaista mielipiteitään julkisesti, kuitenkin niin, että mielipiteiden ilmaiseminen ei loukkaa toisen ihmisen kunniaa ja yksityisyyttä tai riko hänen ihmisoikeuksiaan. Sananvapaus ei siis ole rajoittamaton. Kohtuutonta arvostelua ei tarvitse sietää.

Rikoslain mukaan rangaistavaa on myös toiminta, jossa aiheutetaan huomattavaa häiriötä lähettämällä viestejä tai soittamalla puheluita virastoon, toimistoon, liikkeeseen taikka muuhun vastaavaan paikkaan.

Rikosilmoitus on syytä tehdä aina, kun toiminta sosiaalisessa mediassa täyttää selkeästi rikoksen tunnusmerkit, teko on tahallista ja toistuvaa. Rikosilmoituksen tekemättä jättäminen on luovutusvoitto häiritsijälle. Epävarmoissa tilanteissa voi kääntyä nettipoliisin puoleen, joka arvioi onko rikosilmoituksen tekeminen aiheellista.

Rikosilmoituksen tekemistä on harkittava, kun työntekijä kokee tilanteen loukkaavaksi ja uhkaavaksi. Joskus yksikin kerta on liikaa. Asiakkaiden epäasiallista käytöstä ei tarvitse sietää missään ammatissa eikä se, että asiakas itse tarvitsee apua tee herjaamista ja kiusaamista oikeutetuksi.

Nettipoliisin keinoja puuttua asiattomaan käytökseen sosiaalisessa mediassa on huomauttaminen. Mikäli henkilö on tunnistettavissa, poliisi voi ottaa yhteyttä ja huomauttaa asiattomasta käyttäytymisestä. Useimmissa tapauksissa huomautus riittää ja häirintä loppuu.

Kysymyksiä epäasiallisen kirjoittelun
selvittelyn tueksi

Minkälaista epäasiallista kirjoittelua on esiintynyt ja miten henkilö on sen kokenut?

Tiedetäänkö kirjoittajan tai kirjoittajien henkilöllisyys?

Miten tilanne on alkanut ja miten se on edennyt?

Kuinka kauan kirjoittelu on jatkunut? Kuinka usein sitä on esiintynyt?

Liittyykö kirjoittelu joihinkin tilanteisiin?

Onko asioista puhuttu kasvokkain? Jos on, niin mitä tapahtui? Jos ei, niin miksi ei?

Miten henkilö kokee tulevansa toimeen yleensä asiakkaiden tai muiden työyhteisön jäsenten kanssa?

Mikä on oma käsitys kirjoittelun syistä?

Onko tilanne uusi vai onko kiusattu kokenut aiemmin vastaavaa? Jos on, niin mitä selviytymiskeinoja hän käytti?

Miten tilanne ratkesi?

Miten tilanteessa olisi hyvä edetä?

Työnantajan rooli

Työnantajalla on lain mukainen velvollisuus tarkkailla työympäristöä, työyhteisön tilaa ja työtapojen turvallisuutta. Jos työnantaja saa tiedon epäasiallisesta käyttäytymisestä tai henkilöön kohdistuvasta kuormituksesta, hänen on ryhdyttävä toimiin asian selvittämiseksi.

Tieto työnantajalle voi tulla esimerkiksi työntekijältä itseltään, luottamushenkilöltä, työterveyshuollon kautta henkilön omalla suostumuksella, työkavereilta, kehityskeskusteluista tai työilmapiirimittauksista.

Sosiaalisen median mahdollisia kuormitustekijöitä ja uhkia voi käsitellä osana työpaikan vaarojen ja kuormitustekijöiden arviointia. Uhkan kokemuksista olisi myös tarjottava tilaisuus keskustella yhdessä työpaikalla ja pohtia, miten niitä voitaisiin välttää.

Vaikka lainsäädäntö, työsuojelu- ja turvallisuusohjeet eivät kaikilta osin vielä ota huomioon sosiaalista mediaa työsuojelun näkökulmasta, voidaan niihin tukeutua työpaikan some -ohjeistuksessa.

Työnantaja voi ja hänen tulee puuttua SOMEssa toimimiseen asiasta tiedon saatuaan käytettävissä olevin keinoin mikäli:

epäasiallinen tai uhkaava kirjoittelu tapahtuu työpaikan omalla keskustelupalstalla tai työnantajan ylläpitämällä sivustolla

somessa alkanut tai sinne levinnyt kirjoittelu vaikuttaa työhön: aiheuttaa ristiriitoja, heikentää työilmapiiriä tai haittaa itse työn tekemistä

somessa toimitaan työantajan määräysten tai yhteisten sääntöjen vastaisesti

somen työkäyttö aiheuttaa väkivallan uhkaa, haitallista kuormittumista, ylipitkiä työpäiviä sekä ongelmia työn ja vapaa-ajan yhteensovittamisessa

somessa tapahtuva kirjoittelu aiheuttaa väkivaltaa tai sen uhkaa työpaikalla tai työhön liittyvissä olosuhteissa.

Työturvallisuuslaki velvoittaa työnantajan selvittämään ja tunnistamaan työstä, työajoista, työtilasta, muusta työympäristöstä ja työolosuhteista aiheutuvat haitta- ja vaaratekijät sekä milloin niitä ei voida poistaa, arvioimaan niiden merkityksen työntekijöiden turvallisuudella ja terveydelle.

Lisäksi työnantajalla tulee olla hallussaan tämä selvitys ja arviointi. Selvitys ja arviointi on tarkistettava olosuhteiden olennaisesti muuttuessa ja se on muutenkin pidettävä ajan tasalla.

Työssä, johon liittyy ilmeinen väkivallan uhka, työ ja työolosuhteet on järjestettävä siten, että väkivallan uhka ja väkivaltatilanteet ehkäistään mahdollisuuksien mukaan ennakolta. Työtä ja työpaikkaa varten työnantajan on laadittava menettelytapaohjeet, joissa ennakolta kiinnitetään huomiota uhkaavien tilanteiden hallintaan ja toimintatapoihin, joilla väkivaltatilanteen vaikutukset työntekijän turvallisuuteen voidaan torjua tai rajoittaa. Tarvittaessa on tarkistettava turvallisuusjärjestelyjen ja -laitteiden toimivuus. Ohjeisiin tulisi kirjata myös menettelytavat somen kautta tapahtuvaan uhkailuun.

Esimiehen toimintaohje epäasiallisen kohtelun tai uhkaavan käyttäytymisen varalle

selvitä mitä on tapahtunut - kirjaa tosiasiat muistiin

selvitä onko taustalla työhön liittyviä ongelmia esim. epäselvyydet työtehtävissä, häiriöt tiedonkulussa

ryhdy tarvittaviin toimenpiteisiin esim.

yhteinen keskustelutilaisuus, jossa sovitaan miten jatkossa käyttäydytään

suullinen huomautus, kirjallinen varoitus

töiden udelleen järjestely, ohjaus työterveyshuoltoon

rikosepäilyissä yhteys poliisiin

seuraa tilannetta

Työsuojeluvaltuutetun rooli

havainnoida työyhteisön ilmapiiriä ja seurata keskustelua työpaikan omilla some -kanavilla

auttaa mahdollisuuksien mukaan ristiriitojen ratkaisuissa

ottaa puheeksi työyhteisön ilmapiiriin ja yksilölliseen käyttäytymiseen liittyvät ongelmat kyseisen henkilön ja tarvittaessa työnantajan kanssa

on mukana työpaikan riskien arvioinnissa ja työpaikkaselvityksissä

on mukana työsuojeluun liittyvien mallien ja ohjeiden laadinnassa sekä perehdytyksen kehittämisessä

tukee ja auttaa ongelmatilanteiden eteenpäin viemisessä

Kenet voi tai pitää hyväksyä työyhteisössä Facebook -kaveriksi?

Jokainen voi vapaasti valita itse Facebook -kaverinsa.

Pitääkö esimiehen hyväksyä alaistensa kaveripyynnöt?

Esimies voi päättää asiasta itsenäisesti. Suositeltavaa on tehdä yhdenmukainen linjaus esimerkiksi siten, että hyväksyy kaikkien alaistensa kaveripyynnöt tai ei kenenkään.

Voiko esimies pyytää alaisiaan Facebook -kavereiksi?

Kyllä voi. Suositeltavaa on suosia yhdenvertaisuusperiaatetta eli pyytää kaikkia tai sitten ei ketään. Yksi vaihtoehto on lähteä siitä, että vastaa alaisten pyyntöihin, mutta ei itse tee kaveripyyntöjä alaisilleen. On myös mahdollista rajata työyhteisön jäsenistä oma yhteisönsä.

Pitääkö esimiehen tai työkaverin Facebook -päivityksistä tykätä tai kommentoida niitä?

Yksityiselämään ja vapaa-aikaan liittyvä Facebook -kirjoittelu on jokaisen oma asia. Eettisiä ohjeita kannattaa noudattaa. Esimiehen esimerkillinen toiminta on eduksi.

Mitä pitäisi tehdä, jos organisaation some -palstalla tai verkkosivuilla esiintyy henkilökuntaan kohdistuvaa asiatonta tai loukkaavaa kirjoittelua?

Kirjoitukset poistetaan. Sivustolle voidaan laittaa ilmoitus, ettei uhkaavaa, häiritsevää tai asiatonta kirjoittelua hyväksytä ja asiattomuuksiin puututaan.

Miten työnantajan tulee toimia, jos käy

ilmi, että työntekijän tai työntekijöiden kirjoitukset somessa ovat epäasiallisia tai loukkaavia työnantajaa kohtaan?

Työnantaja ottaa asian puheeksi ko. henkilöiden kanssa ja tekee asianomaisia kuultuaan perustellen selväksi, ettei tällainen toiminta ole sallittua eikä työnantaja sitä hyväksy. Jatkuessaan vielä varoituksen jälkeenkin, kirjoittelu voi olla työsuhteen päättämisperuste. On tärkeää myös selvittää asioiden taustat ja mahdolliset väärinkäsitykset.

Voiko työntekijä esittää somessa työnantajan näkemysten vastaisia kannanottoja?

Työntekijällä on oikeus yksityishenkilönä esittää myös työnantajansa näkemyksistä poikkeavia mielipiteitä. Aina henkilön yksityistä ja työroolia ei ole mahdollista erottaa. Mitä korkeammassa asemassa työyhteisössään henkilö on, sitä helpommin kaikki hänen kannanottonsa mielletään työroolissa annetuiksi.

Julkaisun on toimittanut työryhmä:
Päivi Rauramo, Janne Kiiskinen, Tanja Lehtoranta,
Kerttuli Harjanne, Heidi Schrooten
18.8.2014