# data[].attributes.headline
Lähestymme artikkelissa aihetta työelämän näkökulmasta, organisaatioviestinnän näkökulmasta. Käsittelemme aihetta kirjallisuuden ja tutkimustulosten kautta. Teemoja ovat:  Viestintä organisaation rakennusaineena - viestinnän ymmärtäminen organisaation sosiaaliseen toimintaan liittyvänä ja olennaisena rakennusaineena -	viestintä ei ole vain tiedonsiirron ja ideoiden väline vaan realiteettien rakentaja ja tekemisen mahdollistaja -	viestinnän dynamiikan ymmärtämisen tärkeys strategisena välineenä -	tämän artikkelin tarkoitus on lisätä ymmärrys viestinnän roolista -	käsitellään kulttuurien välistä viestintää, vastuuviestintää, työviestintää, muutosjohtamista ja viestintää sekä vuorovaikutuksen dynamiikkaa aihetta käsittelevän kirjallisuuden valossa.

# data[].attributes.subject
Lähestymme artikkelissa aihetta työelämän näkökulmasta, organisaatioviestinnän näkökulmasta. Käsittelemme aihetta kirjallisuuden ja tutkimustulosten kautta. Teemoja ovat:  Viestintä organisaation rakennusaineena - viestinnän ymmärtäminen organisaation sosiaaliseen toimintaan liittyvänä ja olennaisena rakennusaineena -	viestintä ei ole vain tiedonsiirron ja ideoiden väline vaan realiteettien rakentaja ja tekemisen mahdollistaja -	viestinnän dynamiikan ymmärtämisen tärkeys strategisena välineenä -	tämän artikkelin tarkoitus on lisätä ymmärrys viestinnän roolista -	käsitellään kulttuurien välistä viestintää, vastuuviestintää, työviestintää, muutosjohtamista ja viestintää sekä vuorovaikutuksen dynamiikkaa aihetta käsittelevän kirjallisuuden valossa.

# data[].attributes.body
KUVAN käyttö dialogisen vuorovaikutuksen menetelmänä asiakastyössä.

Artikkelissa tarkastellaan ja kuvataan kuvan tekemisen ja kuvataideterapeuttisen vuorovaikutuksen toimintaympäristössä tapahtuvia, oppista edistäviä käytäntöjä. Kuvallisen tekemisen prosessi kommunikaationa edistää minä-käsityksen vahvistumista ja resilienssiä.
Kirjoittajat Päivi-Maria Hautala ja Sanna Pikku-Pyhältö

# data[].attributes.body
Zita Kobor-Laitinen

# data[].attributes.body
Zita Kóbor-Laitinen

# data[].attributes.headline
Självbedömning som didaktisk metod i utbildningen av teckenspråkstolkar 

# data[].attributes.subject
Självbedömning som didaktisk metod i utbildningen av teckenspråkstolkar 

# data[].attributes.body
Juha Manunen ja Marjukka Nisula

# data[].attributes.headline
Saturation or shortage? Does sign language interpreter education in Finland match the demand in the labour market?  

# data[].attributes.subject
Saturation or shortage? Does sign language interpreter education in Finland match the demand in the labour market?  

# data[].attributes.body
Päivi Rainò

Regular training of Sign Language interpreters (SLIs) for the deaf and hearing impaired people (DHI) in Finland began in the early1980s. In the late 1990s the training was trasferred from folk high schools over to universities of applied sciences (UASs). To date, close to1500 interpreters have received recognised qualifications to work in the area, including the 950 graduates from the two Finnish UASs. There are, however, only 2,950 persons using annually these publicly-funded interpreting services (ISs). Contrary to expectations, the number of DHI persons among the clients of ISs has not grown during the last decade. One possible reason for this tendency can be the adoption of cochlear implant among the youngest generations of DHI people.

The UASs have anticipated the changing needs of the DHI community and the IS market by offering several specialisation options in interpreter training, e.g. in interpreting for people with speech and language impairment. Evidence from a recent research project concerning the education needs of public service interpreting for the DHI clients shows that the saturation of the labour market of SLIs could be expected in the near future.

Keywords: Public service interpreting, deaf persons, hearing impaired, speech and language impaired persons, disabled people

# data[].attributes.body
Artikkelissa tarkastellaan yhtä pedagogista mallia, jonka avulla voidaan verkko-opinnossa edistää yhteisöllistä vuorovaikutusta ja kommunikaatiota. Valmennuspedagoginen malli reaaliaikaiseen yhteisölliseen verkko-opiskeluun (RYVO) on kehitetty tutkitun tiedon avulla ja ammattikorkeakoulun verkko-opiskelijoiden kokemuksien perusteella.

# data[].attributes.body
Der Artikel beinhaltet einen Vergleich zwischen der finnischen und deutschen Gesetzgebung sowie der gesellschaftlichen Verhältnisse in Sachen sprachliche Barrierefreiheit.
Lena Segler-Heikkilä

# data[].attributes.body
Päivi Rainò & Sami Virtanen: Kuvaamme tässä artikkelissa, miten - millä laitteilla ja ohjelmilla itse kukin voi tehdä kuullusta puheesta saavutettavaa omassa arkipäivässään.

# data[].attributes.body
Lena Segler-Heikkilä

# data[].attributes.body
Liisa Halkosaari ja Juha Manunen
Pohdiskelemme ja tarkkailemme kaksi- ja useampikielisen työyhteisön sisäisen työelämäntulkkaukseen liittyviä käytänteitä ja haasteita.

# data[].attributes.body
Lena Segler-Heikkilä

# data[].attributes.body
Tytti Luoma
Pohdin kielellistä saavutettavuutta ja sen toteutumista lainsäädäntö huomioiden yhteiskunnan eri tasoilla. Osallisuus, kieli ja vuorovaikutus, demokratia.

# data[].attributes.body
Laura Castrén, Anu Järvensivu ja Sikke Leinikki
Artikkelissa tarkastellaan informaatio- ja tietoteknologian integroimista työ- ja opetusympäristöön sekä teknostressin vaikutuksia työhyvinvointiin.

# data[].attributes.body
Sabine Fries & Thimo Kleybold
(by April 15th)