# data[].attributes.headline
Vaš zadatak je da otkrijete doprinose ovih znanstvenika razvoju biologije i da tokom godine dodate na vremensku crtu i ostale znanstvenike i njihova dostignuća.Vodite računa i o vremenu njihovog djelovanja.

# data[].attributes.subject
Vaš zadatak je da otkrijete doprinose ovih znanstvenika razvoju biologije i da tokom godine dodate na vremensku crtu i ostale znanstvenike i njihova dostignuća.Vodite računa i o vremenu njihovog djelovanja.

# data[].attributes.headline
Leonardo de Vinci(15.-16.stoljeće)Prvi je koristio leće u promatranju.

# data[].attributes.subject
Leonardo de Vinci(15.-16.stoljeće)Prvi je koristio leće u promatranju.

# data[].attributes.body
(1585.-1632.) bio je nizozemski izumitelj koji je 1600. godine izradio prvi jednostavni mikroskop.
Također je tvrdio i da je izumio teleskop, no o tome nema konkretnih dokaza. Bio je poznat kao "ulični prodavač" koji je neprestano imao problema sa vlastima. O njegovu životu malo se zna i nema sigurnih dokaza za njegova postignuća.

# data[].attributes.body
Antoni von Leeuwenhoek (1632. – 1723.) prvi je čovjek koji je napravio i koristio pravi mikroskop.  Bio je prvi koji je vidio i opisao bakterije, kvasac, živahni svijet u kapljici vode, protok krvi u kapilarama itd. Poznat je kao „otac mikrobiologije“ i kao jedan od „očeva bakteriologije“. Otkrio je da su bakterije uzročnici kolere i tetanusa.

# data[].attributes.body
Robert Hoeke (17.st.) - otkriće stanice (proučavao pluto)

# data[].attributes.body
Luigi Galvani(1737.-1798.)Talijanski liječnik i fizičar  kao profesor anatomije u Bologni. Otkrio 1784. da se preparirani žablji mišići trzaju ako su u dodiru s dvjema različitim kovinama. Galvani je mislio da je tomu uzrok životinjski elektricitet , što je i objavio u djelu Komentar o električnim silama u pomicanju mišića. Galvanijevim imenom nazvane su istosmjerne el. struje (galvanske struje), različiti električni aparati i procesi.

# data[].attributes.body
Iris Duvnjak

# data[].attributes.body
Karl Ernst von Baer

( 29. veljače 1792. - 28. studenog 1876.), je estonski zoolog.

Jedan je od osnivača suvremene embriologije. Otkrio je jajnu stanicu sisavaca i svitak, te dokazao da se organi kralježnjaka razvijaju diferencijacijom slojeva stanica u zametku.

Zastupao je "teoriju tipova" G. Cuviera. Smatra se osnivačem moderne biogenije (povijesnog razvitka organskog svijeta).

# data[].attributes.body
Ozana Pešo

# data[].attributes.headline
Ozana Pešo                                                                         

# data[].attributes.subject
Ozana Pešo                                                                         

# data[].attributes.body
CARL VON LINNE
Carl von Linne (1797.-1778. god.)

bio je osnivač i prvi predsjednik švedske Akademije znanosti i prirodnjačkog muzeja

jedan od najvećih deskriptivnih botaničara

osnove botaničke nomenklature

"otac" suvremene taksonomije

jedan od začetnika ekologije

po njemu se kratica L koristi za naznačavanje ove osobe za citiranje botaničkih  imena

po njemu se kratica autora Linnaeuse koristi za naznačavanje ove osobe u citiranju zoološkog imena

područja djelovanja: botanika, taksonomija i ekologija

# data[].attributes.body
Robert Brown (1773.–1858.), škotski botaničar. Otkrio i imenovao staničnu jezgru u biljaka (1831.); opisao gibanje čestica u otopini, koje je po njemu nazvano Brownovo gibanje

# data[].attributes.body
Jan Evangelista Purkyně (rođen 17. prosinca 1787, Libochovice, Bohemija [danas u Češkoj] - umro 28. srpnja 1869, Prag) je pionir eksperimentalne fiziologije. Njegova su istraživanja u poljima histologija , embriologija i farmakologija pomogli stvoriti moderno razumijevanje oka i vida , funkcije mozga i srca , razmnožavanja sisavaca i sastava stanica. Opisujući embrione mladih životinja , uveo je protoplazmu kao znanstveni pojam. Opisao je otrovanje digitalisom, otkrio i opisao žlijezde znojnice, opisao mikroskopski sastav jajne stanice te proučavao probavna svojstva soka gušterače. Prvi je konstruirao mikrotom, usavršio mikroskop te poboljšao izradbu histoloških preparata.

# data[].attributes.body
Charles Darwin

# data[].attributes.body
Charles Darwin (1809.-1882.) bio je engleski prirodoslovac  i autor prve znanstvene (danas prihvaćene) teorije o evoluciji živih bića, koja je po njemu dobila naziv darvinizam.

# data[].attributes.body
Theodore Schwann

# data[].attributes.body
Theodor Schwann (1810.-1882.) bio je njemački fiziolog i liječnik. Njegov doprinos biologiji uključuje razvoj teorije ćelija, otkriće Schwannovih ćelija u perifernom živčanom sustavu, otkriće i proučavanje pepsina, otkriće organske prirode kvasaca i izum termina metabolizam.

# data[].attributes.body
Njemački liječnik poznat kao otac patologije. Suprotstavio se humoralnoj patologiji (bolest nastaje zbog disbalansa tjelesnih tekućina) koja je bila zastupljena još od Hipokrata. Prvi upotrijebio izraz celularna patologija te dokazao da je stanica nositelj patoloških procesa. Prvi opisao emboliju, leukemiju, trombozu i otkrio neurogliju.

# data[].attributes.body
Ena Šabić

# data[].attributes.body
Louis Pasteur, francuski kemičar i biolog (Dole, 27. XII. 1822 – Villeneuve-l’Étang kraj Pariza, 28. IX. 1895). Pasteur se isprva bavio kristalografijom. Proučavao je optička svojstva vinske kiseline te se smatra jednim od začetnika stereokemije. Istražujući kvarenje vina, ustanovio je da se ono kvari u dodiru sa zrakom. Ispravno je zaključio da se mikroorganizmi koji uzrokuju kvarenje nalaze u atmosferi, a ne stvaraju se spontano u samom vinu, čime je pobio teoriju o spontanoj generaciji, tj. rađanju mikroorganizama iz nežive tvari. Ustanovio je, nadalje, da se laganim zagrijavanjem vina sprječava razvoj mikroorganizama koji uzrokuju nepoželjne promjene. Ta je spoznaja bila temeljem postupka sterilizacije, nazvanoga po njem pasterizacijom, kojim je učinjena golema korist industriji vina i piva. Njegova su otkrića potaknula engleskoga kirurga J. Listera na primjenu fenola (karbolne kiseline) u dezinfekciji rana, tj. na uvođenje antisepse u kirurgiju. Uzgojivši kulture uzročnika kolere peradi (danas nazvanoga Pasteurella multocida), primijetio je da stare kulture gube virulenciju za kokošji organizam. Kokoši cijepljene  tim kulturama nisu se razboljele, već su postale otporne na infekciju virulentnim sojevima uzročnika. Tim je pokusom Pasteur utemeljio cijepljenje. Najpoznatije je Pasteurovo istraživanje bjesnoće. Zaključio je da virus bjesnoće napada središnji živčani sustav.

# data[].attributes.body
Magdalena Galić

# data[].attributes.body
Ferdinand Cohn ( 1828. - 1898.)
- njemački biolog, jedan od osnivača moderne bakteriologije  i mikrobiologije
- klasificirao bakterije na četri grupe na osnovu oblika (kuglaste, štapićaste, spiralne i nitaste) te se ta klasifikacija koristi i dan danas

# data[].attributes.body
Lana Filipović Grčić

Martin Wilhelm Beijerinck (1851. - 1931.) pronašao je već 1901. u tlu bakteriju Azotobacter chroococcum, koja također veže dušik iz zraka, i čimbenik je plodnosti tla.

# data[].attributes.body
Robert Koch (1843.-1910.) io je njemački bakteriolog. Jedan je od osnivača medicinske mikrobiologije. Godine 1882. iznio je vlastitu spoznaju o uzročniku tuberkuloze. Bilo je to revolucionarno otkriće u borbi protiv najopasnije bolesti 19. stoljeća. Također je pronašao uzročnike kolere, ispitivao malariju i afričku bolest spavanja te uveo liječenje kininom.        Godine 1905. dobio je Nobelovu nagradu za medicinu. Dokazao je da su uzročnici bolesti živi mikroorganizmi. Otkrio je postupke za uzgoj i proučavanje bakterija te suzbijanje mnogih zaraznih bolesti. Uveo je laboratorijski uzgoj bakterija na hranjivoj podlozi. Razradio je  postupke bojanja bakterijskih stanica.

# data[].attributes.body
Robert 🤬 - Njemački bakteriolog                                                                                                         - Želio je postati svjetski putnik i istraživač prirode, ali je postao liječnik                             - Čeznuo je za istraživanjem novog područja - mikrobiologije                                             - Nabavio je mikroskop i uskoro mu je mikroskopiranje postao glavni hobi                         - Jedan je od osnivača medicinske mikrobiologije. Godine 1882. u                                      Fiziološkom društvu u Berlinu, Koch je iznio vlastitu spoznaju o                                         uzročniku tuberkuloze, patogenom mikroorganizmu štapićastog oblika
- Bilo je to revolucionarno otkriće u borbi protiv najopasnije bolesti 19.                                     stoljeća                                                                                                                                     - Također je pronašao uzročnike kolere, ispitivao malariju i afričku bolest                                   spavanja, te uveo liječenje kininom                                                                                        -  Godine 1905. dobio je Nobelovu nagradu za medicinu                                                          - Dokazao je da su uzročnici bolesti živi mikrobi                                                                     -  Otkrio je postupke za uzgoj i proučavanje bakterija te suzbijanje mnogih                                  zaraznih bolesti                                                                                                                       - Uveo je laboratorijski uzgoj bakterija na hranjivoj podlozi                                                       - Razradio je  postupke bojanja bakterijskih stanica.

# data[].attributes.body
Robert Koch (Clausthal, 11. prosinca 1843. - Baden-Baden, 25. svibnja 1910.), njemački bakteriolog. Želio je postati svjetski putnik i istraživač prirode, ali je postao liječnik. Čeznuo je za istraživanjem novog područja - mikrobiologije. Nabavio je mikroskop i uskoro mu je mikroskopiranje postao glavni hobi. Jedan je od osnivača medicinske mikrobiologije.

# data[].attributes.body
Švicarski liječnik i biolog koji je izolirao nuklein(kisela tvar u jezgri bogata fosforom i dušikom) iz jezgre leukocita.To otkriće je važno jer se poslije ispostavilo da je to nukleinska kiselina što je bilo bitno za kasnije proučavanje nasljeđivanja.

# data[].attributes.body
Chetverikov Sergej Sergejevich

# data[].attributes.body
Chetverikov S.S. (1880-1895)
Ruski biolozi i njihova otkrića napravili su veliki doprinos razvoju genetike. Chetverikov Sergej Sergejevich je rođen znanstvenik u obitelji proizvođača, a on je stekao obrazovanje na Sveučilištu u Moskvi. Ovo je izvanredan genetičar-evolucionist, koji je organizirao proučavanje nasljeđa u životinjskim populacijama. Zahvaljujući tim istraživanjima, znanstvenik se smatra osnivačem evolucijske genetike. Pokrenuo je novu disciplinu - genetiku populacije.

# data[].attributes.body
Alexander Fleming, škotski biolog. Otkrio je antibiotsku supstancu lisozim i izolirao je antibiotik penicilin iz gljivice Penicillium notatum, za što je dobio 1945. godine Nobelovu nagradu.

# data[].attributes.body
Robert Koch, njemački bakteriolog.
Želio je postati svjetski putnik i istraživač prirode, ali je postao liječnik. Čeznuo je za istraživanjem novog područja - mikrobiologije. Nabavio je mikroskop i uskoro mu je mikroskopiranje postao glavni hobi. Jedan je od osnivača medicinske mikrobiologije. Godine 1882. u Fiziološkom društvu u Berlinu, Koch je iznio vlastitu spoznaju o uzročniku tuberkuloze, patogenom mikroorganizmu štapićastog oblika, koji je po njemu nazvan Kochovim bacilom. Bilo je to revolucionarno otkriće u borbi protiv najopasnije bolesti 19. stoljeća. Također je pronašao uzročnike kolere, ispitivao malariju i afričku bolest spavanja, te uveo liječenje kininom. Godine 1905. dobio je Nobelovu nagradu za medicinu. Dokazao je da su uzročnici bolesti živi mikrobi. Otkrio je postupke za uzgoj i proučavanje bakterija te suzbijanje mnogih zaraznih bolesti. Uveo je laboratorijski uzgoj bakterija na hranjivoj podlozi. Razradio je postupke bojanja bakterijskih stanica.

# data[].attributes.headline
-rođen 1945. Fukuoka,Japan-istraživač, citolog, autofagist, -dobitnik Kyoto nagrade 2012.- najprestižnija japanska nagrada za globalno dostignuće, dobitnik Nobelove nagrade za fiziologij 2016. te dobitnik Breakthrough Prize za otkriće mehanizma -profesor na Institutu za inovativna,istraživanja Tokijskog tehnološkog instituta

# data[].attributes.subject
-rođen 1945. Fukuoka,Japan-istraživač, citolog, autofagist, -dobitnik Kyoto nagrade 2012.- najprestižnija japanska nagrada za globalno dostignuće, dobitnik Nobelove nagrade za fiziologij 2016. te dobitnik Breakthrough Prize za otkriće mehanizma -profesor na Institutu za inovativna,istraživanja Tokijskog tehnološkog instituta

# data[].attributes.body
Robert Koch razvio je i potvrdio teoriju da zarazne bolesti uzrokuju mikrobi – golim okom nevidljive čestice. Koch je otkrio da tuberkulozu uzrokuje bacil (bakterija štapićastog oblika), koji je po njemu nazvan Kochovim bacilom, a današnje mu je znanstveno ime Mycobacterium tuberculosis.

# data[].attributes.body
Talijanski znanstvenik i liječnik koji je otkrio staničnu organelu u stanici koja je po njemu nazvana Golgijev aparat te se bavio proučavanjem središnjeg živčanog sustava za čija je istraživanja dobio Nobelovu nagradu 1906. zajedno s kolegom Cajalom.

# data[].attributes.body
bavio se embriologijom
- proučavao mutacije na mušici Drosophila melanogaster
- pokazao kako se geni prenose na kromosomima i da su mehanička osnova nasljeđivanja te time postavio osnove za razvoj moderne genetike
- 1933. dobio Nobelovu nagradu

# data[].attributes.body
Magdalena Galić

# data[].attributes.body
Selman Waksman
- židovsko-američki biokemičar i mikrobiolog
-1952.g. dobio je Nobelovu nagradu  u čast svoga otkrića "streptomicina", prvog antibiotika koji je bio rabljen u borbi protiv tuberkuloze (učinkovit)

# data[].attributes.body
- bio je engleski molekularni biolog, biofizičar, i neuro naučnik
- najpoznatiji je po otkriću strukture DNK molekula 1953.
- 1962. dobio je Nobelovu nagradu za fiziologiju

# data[].attributes.body
Francuski biolog koji je na kulturama Escherichia coli otkiro fenomen dvostrukog rasta. Dao doprinos razvoju enzimologije i istraživao elementarne biokemijske mehanizme. 1961. godine predložio koncept glasničke RNA (mRNA). Godine 1965. dobio Nobelovu nagradu za fiziologiju i medicinu zbog otkrića genetičkog načina upravljanja sintezom enzima.

# data[].attributes.headline
James Dewey Watson (rođen 6. travnja, 1928.) je američki molekularni biolog, koji je najpoznatiji po sudjelovanju u otkrivanju strukture molekule DNK iz 1953. On, Francis Crick, i Maurice Wilkins zajedno su dobili 1962. Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu.

# data[].attributes.subject
James Dewey Watson (rođen 6. travnja, 1928.) je američki molekularni biolog, koji je najpoznatiji po sudjelovanju u otkrivanju strukture molekule DNK iz 1953. On, Francis Crick, i Maurice Wilkins zajedno su dobili 1962. Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu.

# data[].attributes.body
Maurice Wilkins rođen je 15. prosinca 1916. na Novom Zelandu. Bio je molekularni biolog, koji je najpoznatiji po sudjelovanju u otkrivanju strukture molekule DNK iz 1953. On, James Watson i Francis Crick, zajedno su dobili Nobelovu nagradu 1962. za fiziologiju ili medicinu za svoje otkriće u vezi molekularne strukture nukleinskih kiselina i njene važnosti za prijenos podataka u živim organizmima.

# data[].attributes.body
Američka biologinja i znanstvenica koja je otkrila molekule DNA i u mitohondrijima i u kloroplastima te je postavila endosimbiotsku teoriju(prema toj teoriji eukariotske stanice su nastale iz prokariotskih).

# data[].attributes.body
Ozana Pešo

# data[].attributes.body
Miroslav Radman hrvatski je biolog rođen je 30. travnja 1944. godine u Splitu. Osim što je biolog može se pohvaliti članstvom u Francuskoj akademiji znanosti i umjetnosti,  Svjetskoj akademiji znanosti te u Europskoj organizaciji za molekularnu biologiju. Njegova najveća specijalnost je upravo popravak DNK. Zbog svoje stručnosti tijekom života je promijenio mnoga zanimanja, a samo neka od njih su: profesor genetike, profesor stanične biologije, profesor citologije savjetnik premijera RH za znanost, direktor instituta u Splitu za sjajne znanstvenike u Hrvatskoj, suosnivač Mediteranskog instituta za istraživanje života...                      2006. godine zajedno s još dvije znanstvenice otkrio je proces samoobnavljanja jedne od ekstremofilnih bakterija. Također još jedno njegovo veliko otkriće je seksualni život bakterija.  Do sad je objavio 177 radova, opisao 25 originalnih otkrića te je dobio 12 svjetskih nagrada. Najveće priznanje koje je do sada dobio za svoj rad je europska nagrada za mikrobiologiju.

Ozana Pešo

# data[].attributes.body
Istražuje ulogu ubkvitina (signalna bjelančevina) te dokazao da ona sudjeluje u mnogim staničnim procesima kao npr. popravak DNK, endocitozu, razgradnju proteina itd. Poremećaj njezine funkcije utječe na nastanak raka, infekcije i neurodegenerativnih bolesti. Identificirao Rpn 13, ubkvitinski receptor. Razjasnio mehanizme borbe protiv salmonele. Dobio mnoga međunarodna priznanja za doprinos u istraživanju raka.

# data[].attributes.body
Glorija Jukić

# data[].attributes.body
• njemački botaničar i suosnivač stanične teorije
• preferirao je proučavanje strukture biljke pod mikroskopom te je došao do zaključka da su sve biljke sastavljene od biljne stanice i da iz jedne stanice proizlazi embrionalni biljni organizam
• napisao je djelo ,,Povijesti biljnog svijeta" u kojoj je bio odlomak koji je prihvatio transmutaciju vrsta
• umire u Frankfurtu 23. lipnja 1881.g.

Glorija Jukić

# data[].attributes.body
George Johnann Mendel

# data[].attributes.body
Ana Marunica
George Johnann Mendel (20.srpnja 1822. - 6.siječnja 1884.) Bio je austrijski svećenik i znastvenik. Studirao je teologiju, filozofiju, matematiku i fiziku na Institutu za filozofiju u Olomoucu (1840. – 1843). Godine 1843. stupio je u augustinski samostan sv. Tome u Brnu, gdje je nastavio usavršavati područje teologije. Na temelju eksperimenata s graškom, Mendel je oblikovao teoriju nasljeđivanja. Dokazao je da potomci od roditelja nasljeđuju gene, koji određuju njihova svojstva. Prvi je u genetička istraživanja uveo eksperimentalni i kvantitativni pristup, a njegova dva zakona smatraju se temeljnim zakonima genetike, poslije su po njemu nazvani Mendelovim zakonima.

# data[].attributes.body
-francuski liječnik i bakteriolog
-jedan od vodećih stručnjaka u mikrobiologiji i imunologiji
-pridonio spoznajama o bakterijskim otrovima
-sudjelovao je u prvim cijepljenjima protiv bjesnoće te postavio temelj liječenju difterije

# data[].attributes.body
Hans Christian Joachim Gram (13. rujna 1853. - 14. studenoga 1938.) bio je danski bakteriolog koji je poznat po svom razvoju Gramove mrlje, još uvijek standardne tehnike za klasifikaciju bakterija i njihovu vidljivost pod mikroskopom. Studirao je na Sveučilištu u Kopenhagenu, i bio je asistent za botaniku zoologu Japetusu Steenstrupu. Proučavanje biljaka upoznalo ga je s osnovama farmakologije i uporabom mikroskopa.

Gram je započeo medicinsku školu 1878. i diplomirao 1883. Gramov se početni rad odnosio na proučavanje ljudskih crvenih krvnih zrnaca. Među prvima je prepoznao da su makrociti karakteristični za pernicioznu anemiju. U Berlinu je 1884. Gram razvio metodu za razlikovanje dvije glavne klase bakterija;gram pozitivne i gram negativne.

# data[].attributes.body
Louis Pasteur (1822.- 1895.) bio je francuski mikrobiolog i kemičar. Brojnim eksperimentima je potvrdio da su bakterije izazivači bolesti. Proučavanjem bolesti vina ustanovio je da se klice iz kojih nastaju mikroorganizmi mogu uništiti toplinom i razvio je metodu za zaštitu namirnica kojom se uništavaju bakterije u hrani, koja se po njemu zove pasterizacija. Paster je istraživao cijepivo protiv mnogih zaraznih bolesti. Unaprijedio je metode cijepljenja i pronašao cjepivo protiv bjesnila koristeći osušenu kralježničnu moždinu zaraženih zečeva. Cjepivo je prvi put upotrebljeno 1885. godine na dječaku kojega je ugrizao bijesan pas.

# data[].attributes.body
James Waston - Američki molekularni biolog , koji je najpoznatiji po sudjelovanju u                          otkrivanju strukture molekule DNK iz 1953. godine. Rođen je 6. travnja 1928.

# data[].attributes.body
ROBERT HOOKE

# data[].attributes.headline
Robert Hooke (Freshwater, 18. srpnja 1635. - London, 3. ožujka 1703.), britanski fizičar, matematičar i izumitelj. Ubraja se u najsvestranije znanstvenike 17. stoljeća. Rad je započeo s Robert Boyleom na konstrukciji zračne pumpe, poboljšao je mikroskop, a okušao se i u teoriji, gdje se često suprotstavljao Isaacu Newtonu (primjerice svojom nedovršenom valnom teorijom svjetlosti i nedovršenom teorijom gravitacije). Prvi utvrdio rastezanje tvari zagrijavanjem (toplinsko istezanje), našao zakon opruge i postavio osnovni zakon teorije elastičnosti (Hookeov zakon). Postavio kinetičku hipotezu plinova i predložio temperaturu tališta leda za nultu točku termometarske ljestvice. Naziv stanica, koji je predložio za strukturu pluta opaženu mikroskopom, prihvaćen je u biologiji s onim značenjem što ga ima atom u fizici i kemiji. [1] Pokusima je dokazao da se centar težišta Zemlje i Mjeseca giba oko Sunca u elipsi (baricentar).

# data[].attributes.subject
Robert Hooke (Freshwater, 18. srpnja 1635. - London, 3. ožujka 1703.), britanski fizičar, matematičar i izumitelj. Ubraja se u najsvestranije znanstvenike 17. stoljeća. Rad je započeo s Robert Boyleom na konstrukciji zračne pumpe, poboljšao je mikroskop, a okušao se i u teoriji, gdje se često suprotstavljao Isaacu Newtonu (primjerice svojom nedovršenom valnom teorijom svjetlosti i nedovršenom teorijom gravitacije). Prvi utvrdio rastezanje tvari zagrijavanjem (toplinsko istezanje), našao zakon opruge i postavio osnovni zakon teorije elastičnosti (Hookeov zakon). Postavio kinetičku hipotezu plinova i predložio temperaturu tališta leda za nultu točku termometarske ljestvice. Naziv stanica, koji je predložio za strukturu pluta opaženu mikroskopom, prihvaćen je u biologiji s onim značenjem što ga ima atom u fizici i kemiji. [1] Pokusima je dokazao da se centar težišta Zemlje i Mjeseca giba oko Sunca u elipsi (baricentar).

# data[].attributes.body
Alexsander Fleming -Škotski biolog                                     Otkrio je antibiotsku supstancu lisozim  i izolirao je antibiotik  penicilin iz gljivice Penicillium   noatatum, za što je dobio 1945. godine Nobelovu nagradu

# data[].attributes.body
Jacguse Monod - francuski biolog i fiolozofski pisac
Dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1965. godine.
U knjizi Slučaj i nužnost 1970. razmatra posljedice novovjekovnih znanosti, osobito biologije.
Također je bio dobar glazbenik.

# data[].attributes.body
Franci Crick
- Engleski molekularni biolog,fizičar  i neuroznanstvenik, koji je najpoznatiji po sudjelovanju u otkrivanju strukture molekule DNK iz  1953
-Dobio Nobelovu nagradu za Fiziologiju i medicinu za svoje otkriće u vezi molekularne strukture nukleinskih kiselina i njezine važnosti za prijenos podataka u živim organizmima

# data[].attributes.body
Franci Crick  - Engleski molekularni biolog , fizičar  i neuroznanstvenik, koji je najpoznatiji po sudjelovanju u otkrivanju strukture molekule DNK. Osvojio je Nobelovu nagradu za Fiziologiju i medicinu za svoje otkriće u vezi molekularne strukture nukleinskih kiselina i njezine važnosti za prijenos podataka u živim organizmima.

# data[].attributes.body
Luigi Galvani (Bologna, 9. rujna 1737. - Bologna, 4. prosinca 1798.), talijanski liječnik i fizičar. Kao profesor anatomije u Bologni otkrio 1784. da se preparirani žablji mišići trzaju ako su u dodiru s dvjema različitim kovinama. Galvani je mislio da je tomu uzrok životinjski elektricitet, što je i objavio u djelu Komentar o električnim silama u pomicanju mišića (lat. De viribus electricitatis in motu musculari commentarius, 1791.). Ispravno objašnjenje te pojave dao je Alessandro Volta (1796.), dokazavši da je posrijedi strujanje elektriciteta koje nastaje između dvaju metala kada je među njima elektrolit (galvanski elektricitet). Galvanijevim imenom nazvane su istosmjerne električne struje (galvanske struje), različiti električni aparati i procesi.

# data[].attributes.body
Barbara McClintock (1902.-1992.) bila je američka znanstvenica i citogenetičarka koja je 1983. nagrađena Nobelovom nagradom za fiziologiju ili medicinu. Razvila je tehniku ​​vizualizacije kromosoma kukuruza i upotrijebila mikroskopsku analizu kako bi pokazala mnoge temeljne genetske ideje. Pokazala je ulogu telomera i centromere , regija kromosoma koje su važne u očuvanju genetskih informacija. Tijekom 1940 -ih i 1950 -ih McClintock je otkrio transpoziciju i njome pokazao da su geni odgovorni za uključivanje i isključivanje fizičkih karakteristika. Razvila je teorije kako bi objasnila potiskivanje i izražavanje genetskih informacija s jedne generacije kukuruza na drugu. Kasnije je opsežno proučila citogenetiku i etnobotaniku rasa kukuruza iz Južne Amerike. McClintockino istraživanje postalo je dobro shvaćeno 1960 -ih i 1970 -ih, jer su drugi znanstvenici potvrdili mehanizme genetskih promjena i ekspresije proteina koje je pokazala u svojim istraživanjima kukuruza 1940 -ih i 1950 -ih. Slijedile su nagrade i priznanja za njezin doprinos na tom području, uključujući Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu , dodijeljenu joj 1983. godine za otkriće genetske transpozicije.

# data[].attributes.body
Jacguse Monod
- Francuski biolog i filozofski pisac                 - Dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1965. godine                                                     - U knjizi Slučaj i nužnost 1970. razmatra posljedice novovjekovnih znanosti, osobito biologije (genetika i evolucija) na religiju, etiku i društvo                                                    - Bio je također dobar glazbenik                  -  Za vrijeme  Drugog svijetskog rata  sudjelovao je u Francuskom                                     pokretu otpora

# data[].attributes.body
Louis Pasteur - Francuski kemičar i biolog. Diplomirao je kemiju u Besanconu. Njegovo prvo istraživanje odnosilo se na optička svojstva vinske kiseline te je jedan od osnivača stereokemije. Bavio se problemima alkoholne i mliječne fermentacije, što ga je odvelo na proučavanje bolesti vina. Spoznaja da se klice iz kojih nastaju mikroorganizmi mogu uništiti utjecajem topline bio temelj postupka sterilizacije nazvanog po njemu pasterizacija, s tim je u vezi i početak antiseptičke metode u kirurgiji, koju je Pasteur primjenio 1865. uvođenjem fenola kao sredstva za dezinfekciju rana. Istraživao je cjepiva protiv zaraznih bolesti.

# data[].attributes.body
Robert Koch
-njemački bakterijolog koji je čeznuo za istraživanjem novog područja mikrobiologije
-jedan od osnivača medicinske mikrobiologije
-iznio je vlastitu spoznaju o uzročnika tuberkuloze,  patogenom mikroorganizmu štapićastog oblika (Kochov bacil)
-pronašao uzročnike kolere
-ispitivao malariju i afričku bolest spavanja, te uveo liječenje kininom (lijek od kore drveta cinchona)
-1905. dobio Nobelovu nagradu

# data[].attributes.body
Franci Crick
- Engleski molekularni biolog,fizičar  i neuroznanstvenik, koji je najpoznatiji po sudjelovanju u otkrivanju strukture molekule DNK iz  1953
-Dobio Nobelovu nagradu za Fiziologiju i medicinu za svoje otkriće u vezi molekularne strukture nukleinskih kiselina i njezine važnosti za prijenos podataka u živim organizmima