# data[].attributes.body
Tehtäviä

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Järjestä kirjaimet sanoiksi - Vedä kirjaimet oikeille paikoilleen muodostaaksesi sanoja tai lauseita.

# data[].attributes.body
(LYL01)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtävä | maatila, maila, mäki, mänty, matto, mato, makkara, mummo, myöhässä, maalipurkki, maali, maissi, maksaa, mustikka, muistaa, mies, mansikka, muusi.

# data[].attributes.headline
Suomen kielen fraaseja: Paljonko kello on?

# data[].attributes.subject
Suomen kielen fraaseja: Paljonko kello on?

# data[].attributes.attachment_link.title
Jakso 6: Suomen kielen alkeet: Paljonko kello on? | Suomen kielen alkeet

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Raahaa kohde määritelmänsä viereen.. NÄYTTÖ, NÄPPÄIMISTÖ, HIIRI, KUULOKKEET, PYYHI KONE, KIRJAIMET, ISO JA PIENI KIRJAIN, KIRJOITTAA TIETOKONEELLA.

# data[].attributes.body
Erja Ojanperä
ma–pe klo 9.00 –16, Itätuulenpiha 1, 1. kerros, huone 110
p. 040 126 7485

# data[].attributes.body
(Lyl01)

# data[].attributes.attachment_link.title
Club For Five - Suvivirsi (Official Music Video)

# data[].attributes.headline
Hyvää kesää! Perjantaina 29. toukokuuta 2020

# data[].attributes.subject
Hyvää kesää! Perjantaina 29. toukokuuta 2020

# data[].attributes.body
LUKIPOLKU (Aa, Ii, Uu, Ss, Nn, Ee, Oo)

Kirjoita sivut: 6, 7, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 36, 37, 38, 41, 42, 45, 46, 47, 49,50, 51, 52, 56, 57, 62, 63, 64, 65, 68, 69, 70, 71, 72,74, 75, 76, 77, 78, 82, 83, 84,87

Lue  sivut: 14, 24, 35, 48, 60, 61, 73, 85, 86

MOI!-kirja (Aa, Ii, Uu, Ss, Nn, Ee, Oo, Ll)

Kirjoita sivut:  4, 5, 7, 13, 14, 15, 18, 20, 21, 27,28, 30, 34, 35, 41, 42, 43, 49, 50, 51, 55, 56, 59, 63, 64, 65

R

Lue sivut:  6, 9, 12, 15, 19, 21, 26, 28, 40, 42, 48, 54, 62

*****************************************************************************
MOI!-kirjan sanat

sää s. 22,

vuodenajat  s. 23

vuorokausi:  s.24

Ruokasanat, s. 44, 45, 52, 59

Perhe s. 16, 94

Koulusanat:s. 10

Värit s. 11

Numerot + hinnat s. 32,  33, 36, 37, 53

Vaatteet s. 76, 77

Verbit (Mitä tekee?): s. 25, 46, 47, 61

Millainen? s. 112 - 113

# data[].attributes.body
Suomen kielen alkeet

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn the basics of Finnish language with our simple videos! Opi suomen kielen alkeet Yle Oppimisen yksinkertaisten videoiden avulla. مرحباً في تعليم اللغة الفنلنديه

# data[].attributes.body
Supisuomea-videot

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Täältä löytyvät kaikki alkuperäiset Supisuomea-ohjelmat kokonaisina. Ne on mahdollista katsoa suomeksi tai ruotsiksi tekstitettynä tai kokonaan ilman tekstitystä. Tutustu myös uuteen, kasvavaan Suomen kielen alkeet -materiaaliimme.

12-osainen Supisuomea-ohjelmasarja on valmistunut ja ensiesitetty vuonna 2003. Verkkokurssissa käytetty videomateriaali on peräisin ohjelmista, jotka voit halutessasi katsoa täällä myös kokonaisina. Verkkokurssin sisältö ei noudata samaa järjestystä kuin tv-ohjelmien sisältö, mutta lyhyiden sisältöesittelyjen avulla löydät ohjelman, josta sinulle on eniten hyötyä eri asioita opiskellessa.

Videot löytyvät myös Areenasta, ja siellä niihin saa myös tekstityksen.
Osa 1/12: Tervetuloa Suomeen!
Aluksi esitellään Suomea, tervehditään ja mennään kahville.
Osa 2/12: Junalla vai bussilla?
Millä pääsee? Koska lähtee? Opitaan kulkuneuvoja ja kellonaikoja.
Osa 3/12: Suomalaista ruokaa
Tutustutaan ruokasanastoon ja -perinteeseen. Maistetaan ja paistetaan kalaa, makkaraa, piirakoita, pullaa ja leipää. Pureskeltavana on myös partitiivi.
Osa 4/12: Mihin, minne, missä?
Vuorossa ovat paikat ja suunnat, eli suomen kieliopin paikallissijat.
Osa 5/12: Koti ja perhe
Esittelyssä asumismuotoja, koteja ja perheitä. Kuinka sinä asut? Millainen perhe sinulla on?
Osa 6/12: Mennäänkö postiin vai pankkiin?
Juoksevia asioita hoidetaan pankissa, postissa, matkatoimistossa ja rahavaihtopisteessä.
Osa 7/12: Mitä sinä teit viikonloppuna?
Muistellaan menneitä - vuorossa imperfekti. Missä olit? Mitä teit? Puhetta myös vapaa-ajanvietosta sekä säästä ja vuodenajoista.
Osa 8/12: Apteekissa ja terveyskeskuksessa
Flunssa vaivaa suomalaisia. Aivastelun lomassa opitaan apteekissa ja terveyskeskuksessa tarvittavaa sanastoa.
Osa 9/12: Juhlia ja lahjoja
Vietetään häitä ja lakkiaisia ja pidetään tupaantuliaiset. Mitä viedä lahjaksi?
Osa 10/12: Pesukone ja pölynimuri
Pohditaan arjen sanastoa, käytetään kodinkoneita ja tehdään vaateostoksia. Kuinka tämä toimii? Mitä tehdä, kun pesukone menee rikki?
Osa 11/12: Kulttuurikävely Helsingissä
Töölönlahden rannan kulttuurikohteet tarjoavat paljon nähtävää, josta syntyy keskustelua.
Osa 12/12: Supisuomalainen joulu
Mitä kaikkea liittyy suomalaiseen jouluun? Tunnelmallista joulunviettoa, perinteitä ja nykyaikaa.

Tuotanto: Yle Opetusohjelmat, 2003.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkuperäiset ohjelmat (suomeksi tai ruotsiksi tekstitettynä)

# data[].attributes.body
MOI! Lue s. 62 WhatsApp (L, l)
MOI!. Kirjoita s. 65 tavuista sanat: la-si, ..
Moi!  Lue ja kirjoita s. 64 sanat: Lassi, Ulla, laulaa, seisoo,
Katso mainos. Mitä tämä maksaa?

# data[].attributes.attachment_link.description
Papunetin pelisivut. Pelejä ja tehtäviä kaikenikäisille opetukseen, kuntoutukseen ja vapaa-aikaan.

# data[].attributes.body
Lukee Tiia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verotiedot

Vuoden 2022 verotiedot ovat nyt julkisia. Kuvituskuva. Kuva: Toni Pitkänen / Yle

Vuoden 2022 verotiedot ovat nyt julkisia. Verotiedoista selviää, ketkä ihmiset saivat viime vuonna eniten rahaa palkkatuloina ja pääomatuloina.

Suomessa eniten rahaa tienasi viime vuonna Mikko Kuusi. Hän sai paljon rahaa, kun ruokalähettipalvelu Wolt myytiin ulkomaille. Mikko Kuusi tienasi vuonna 2022 yhteensä 79,5 miljoonaa euroa.

Verotiedot kertovat, että paljon tienaavista ihmisistä suuri osa on miehiä. Viime vuonna 1000 eniten rahaa tienanneen ihmisen joukossa noin 15 prosenttia oli naisia.

Ylen verokoneesta voi katsoa eniten tienaavien suomalaisten verotiedot. Verokone on netissä osoitteessa yle.fi.

Koiranruoka

Moni koira on sairastunut koiranruuasta. Kuva: Urho Haho, Jaakko Stenroos / AOP, Leena Luotio / Yle

Tällä viikolla on puhuttu paljon siitä, että moni koira sairastui koiranruuasta. Nyt on selvinnyt, että syy voi olla ulkomaalainen perunahiutale.

Lemmikkitarvikefirma Musti Group kertoo, että koirat saivat ehkä myrkytyksen, jonka aiheutti ulkomaalainen perunahiutale. Perunahiutaleita on ollut Musti Groupin kissanruuassa ja koiranruuassa. Ruuan epäillään aiheuttaneen monelle koiralle esimerkiksi pahoinvointia.

Moni ihminen on vienyt koiran eläinlääkäriin, kun se on sairastunut koiranruuasta. Musti Group lupaa maksaa nämä eläinlääkärin laskut.

Ruokavirasto tutkii näytteitä, joita otettiin Musti Groupin koiranruuista.

EU:n jäsenyysneuvottelut

Euroopan unioniin kuuluu tällä hetkellä 27 maata. Kuva: Ana Fernandez / AOP

Euroopan komissio suosittelee, että EU aloittaa Ukrainan kanssa neuvottelut maan EU-jäsenyydestä. Ukrainan pitää kuitenkin ensin täyttää joitakin jäsenyysehtoja. Komissio toivoo Ukrainalta lisää toimia esimerkiksi korruptiota vastaan.

EU-komissio suosittelee myös, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan Bosnia-Hertsegovinan ja Moldovan kanssa.

Euroopan unioniin kuuluu tällä hetkellä 27 maata.

Sää

Kuva: Matti Huutonen / Yle

Sää on melkein koko maassa pilvinen. Maan eteläosassa sataa monin paikoin vettä. Keski- ja Pohjois-Suomessa sataa myös lunta.

Lämpötila on maan etelä- ja keskiosissa -1 ja +7, maan pohjoisosassa 0 ja -10 asteen välillä.

Maanteillä ajokeli on paikoin huono maan itäosassa ja Lapissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle Uutiset selkosuomeksi kertoo uutiset helpolla suomen kielellä.

# data[].attributes.body
video

# data[].attributes.attachment_link.title
Jakso 17: Suomen kielen alkeet: Mitä tämä maksaa? | Suomen kielen alkeet

# data[].attributes.attachment_link.description
Opitaan kysymään hintaa ja kertomaan, mitä tämä/nämä maksaa.

# data[].attributes.body
Sanomalehti helpolla suomen kielellä

# data[].attributes.attachment_link.description
Selkosanomat on selkokielinen uutis- ja ajankohtaislehti. Lehdessä käsitellään kotimaan ja ulkomaiden tapahtumia, urheilua, kulttuuria sekä viihdettä.

# data[].attributes.body
Helsingissä: Lintulahdenkatu

# data[].attributes.body
Alkaa Ti 02.06.2020 klo 09:00 - 12:45

Päättyy To 18.06.2020 (13 krt, 56 t)

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomi A1 alkeet verkossa - Finnish A1 Beginners online. E202566.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmoittaudu kurssille! Helsingin työväenopisto, Espoon työväenopisto, Vantaan aikuisopisto. Anmäl dig till kurs på Helsingfors arbis, Esbo arbis, Vanda vuxenutbildningsinstitut! Enrol on a course!

# data[].attributes.body
Moi!-kirja¶

Lue s. 33 - 37'

¶Kirjoita 34 - 35¶¶

Harjoittele verbejä s. ¶44 - 45, 61

# data[].attributes.body
Omnia Cafe, verbejä, sanelu, lukukoe

# data[].attributes.body
Kotitehtävä: Kuuntele opettajan numeroäänite ( MOI! 36 - 37) Whatsappista.

Lue mainoksia. Etsi 5 hintaa: Mitä tämä maksaa? Mitä nämä maksavat?

LUKIPOLKU: s. 86. Lue WhatsAppissa.

LUKIPOLKU: s. 86. Kirjoita paperille ja lähetä WhatsAppin kautta.

# data[].attributes.body
verbit

# data[].attributes.attachment_link.title
Jakso 3: Suomalaista ruokaa | Supisuomea

# data[].attributes.attachment_link.description
Osa 3/12: Suomalaista ruokaa. Suomen kurssi esittelee ruokasanastoa ja -perinnettä. Maistetaan ja paistetaan kalaa, makkaraa, piirakoita, pullaa ja leipää. Pureskeltavana myös partitiivi. yle.fi/supisuomea

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikein: Anni saunoo., Onni antaa., Ossi sanoo "Hei!"., Sanna lukee., Saana juo., Ansa syö., Väärin: Anni sanoo., Onni annan., Ossi saunoo "Hei!"..

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtävä | tee, teetä, kahvi, mehu, kaakao, limsa, jäätelö, keksi, pulla, kakku, suklaa, keitto, salaatti, ham-pu-ri-lai-nen.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtävä | tomaatti, kurkku, sipuli, porkkana, salaatti, paprika, papu, kaali, mu-na-koi-so, maissi, kukkakaali, kesäkurpitsa.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehtävä | vesi, vettä, maito, kana, makkara, peruna, riisi, juusto, makaroni, ruisleipä, kananmuna, kala (lohi), liha.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Spin the wheel to see which item comes up next.. Teaching resource | , , , , , , , , , , , , , , .

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Mitä hänellä on päällä? 2) Mitä hänellä on päällä? 3) Mitä hänellä on päällä? 4) Mitä hänellä on päällä? 5) Mitä hänellä on päällä?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Teaching resource | farkut, pikkuhousut, haalarit, villatakki, hattu, huppari, yöpaita, sateenvarjo, lapaset, hanskat, nappi, vetoketju.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
1) paita 2) villapaita 3) mekko 4) housut 5) sukkahousut 6) talvitakki 7) saappaat 8) lippis 9) uimahousut 10) huivi 11) lenkkarit 12) pipo 13) toppi 14) puku

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Drag and drop each keyword next to its definition.. isä, isoisä, isoäiti, äiti, perhe, poika, sisko, tyttö, vauva, veli.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikein : viivoitin, lyijykynä, pyyhekumi, kansio, sakset, liima, teroitin, penaali, reppu, laukku, kirja, taulu, avain, Väärin: terotin, kynä, kansi.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Vedä ja pudota jokainen avain sana sen määritelmän viereen.. Opetus resurssi | oranssi, punainen, sininen, vihreä, violetti, valkoinen, musta, harmaa, ruskea.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Opetus resurssi | 1) minä olen kotona 2) minä puhun 3) minä tulen 4) minä menen 5) minä odotan 6) minä haluan 7) minä kysyn 8) minä istun

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Opetus resurssi | minä haluan, minä tulen, minä puhun, minä asun, minä kysyn, minä istun, minä seison, minä ymmärrän, minä menen, minä olen kotona.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 - yksi, 2 - kaksi, 3 - kolme, 4 - neljä, 5 - viisi, 6 - kuusi, 7 - seitsemän, 8 - kahdeksan, 9 - yhdeksän, 10 - kymmenen, 11 - yksitoista, 12 - kaksitoista, 13 - kolmetoista, 14 - neljätoista, 15 - viisitoista, 16 - kuusitoista, 17 - seitsemäntoista, 18 - kahdeksantoista, 19 - yhdeksäntoista, 20 - kaksikymmentä,

# data[].attributes.attachment_link.description
1 - yksi, 2 - kaksi, 3 - kolme, 4 - neljä, 5 - viisi, 6 - kuusi, 7 - seitsemän, 8 - kahdeksan, 9 - yhdeksän, 10 - kymmenen, 11 - yksitoista, 12 - kaksitoista, 13 - kolmetoista, 14 - neljätoista, 15 - viisitoista, 16 - kuusitoista, 17 - seitsemäntoista, 18 - kahdeksantoista, 19 - yhdeksäntoista, 20 - kaksikymmentä,

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Raahaa kohde määritelmänsä viereen.. yksi - 1, kaksi - 2, kolme - 3, neljä - 4, viisi - 5, kuusi - 6, seitsemän - 7, kahdeksan - 8, yhdeksän - 9, kymmenen - 10.

# data[].attributes.body
Kotitehtävät:¶
LUKIPOLKU'

¶Lue s.  85,

¶Etsi tavut s. 86 ja

¶Kirjoita s. 87

# data[].attributes.body
Lue Moi! 54 ja 56 O, oo

Kirjoita LUKIPOLKU s. 76  - 77 O, o,

LUKIPOLKU S. 82: Alleviivaa O, o

Katso Koti Suomessa O

# data[].attributes.body
LUKIPOLKU:
Ympyröi ee, ei s. 72
Lue s. 73
Kirjoita s. 74

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verotiedot

Vuoden 2022 verotiedot ovat nyt julkisia. Kuvituskuva. Kuva: Toni Pitkänen / Yle

Vuoden 2022 verotiedot ovat nyt julkisia. Verotiedoista selviää, ketkä ihmiset saivat viime vuonna eniten rahaa palkkatuloina ja pääomatuloina.

Suomessa eniten rahaa tienasi viime vuonna Mikko Kuusi. Hän sai paljon rahaa, kun ruokalähettipalvelu Wolt myytiin ulkomaille. Mikko Kuusi tienasi vuonna 2022 yhteensä 79,5 miljoonaa euroa.

Verotiedot kertovat, että paljon tienaavista ihmisistä suuri osa on miehiä. Viime vuonna 1000 eniten rahaa tienanneen ihmisen joukossa noin 15 prosenttia oli naisia.

Ylen verokoneesta voi katsoa eniten tienaavien suomalaisten verotiedot. Verokone on netissä osoitteessa yle.fi.

Koiranruoka

Moni koira on sairastunut koiranruuasta. Kuva: Urho Haho, Jaakko Stenroos / AOP, Leena Luotio / Yle

Tällä viikolla on puhuttu paljon siitä, että moni koira sairastui koiranruuasta. Nyt on selvinnyt, että syy voi olla ulkomaalainen perunahiutale.

Lemmikkitarvikefirma Musti Group kertoo, että koirat saivat ehkä myrkytyksen, jonka aiheutti ulkomaalainen perunahiutale. Perunahiutaleita on ollut Musti Groupin kissanruuassa ja koiranruuassa. Ruuan epäillään aiheuttaneen monelle koiralle esimerkiksi pahoinvointia.

Moni ihminen on vienyt koiran eläinlääkäriin, kun se on sairastunut koiranruuasta. Musti Group lupaa maksaa nämä eläinlääkärin laskut.

Ruokavirasto tutkii näytteitä, joita otettiin Musti Groupin koiranruuista.

EU:n jäsenyysneuvottelut

Euroopan unioniin kuuluu tällä hetkellä 27 maata. Kuva: Ana Fernandez / AOP

Euroopan komissio suosittelee, että EU aloittaa Ukrainan kanssa neuvottelut maan EU-jäsenyydestä. Ukrainan pitää kuitenkin ensin täyttää joitakin jäsenyysehtoja. Komissio toivoo Ukrainalta lisää toimia esimerkiksi korruptiota vastaan.

EU-komissio suosittelee myös, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan Bosnia-Hertsegovinan ja Moldovan kanssa.

Euroopan unioniin kuuluu tällä hetkellä 27 maata.

Sää

Kuva: Matti Huutonen / Yle

Sää on melkein koko maassa pilvinen. Maan eteläosassa sataa monin paikoin vettä. Keski- ja Pohjois-Suomessa sataa myös lunta.

Lämpötila on maan etelä- ja keskiosissa -1 ja +7, maan pohjoisosassa 0 ja -10 asteen välillä.

Maanteillä ajokeli on paikoin huono maan itäosassa ja Lapissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle Uutiset selkosuomeksi kertoo uutiset helpolla suomen kielellä.

# data[].attributes.body
Pronominirock

# data[].attributes.body
Aamun laulut: Mikko Perkoila: Kuukaudet

# data[].attributes.body
Kielinuppu: vuodenajat ja kuukaudet

# data[].attributes.body
Jenni Vartiainen: Missä muruseni on

# data[].attributes.attachment_link.title
Jenni Vartiainen - Missä muruseni on (finnish and english lyrics)

# data[].attributes.body
Arttu Wiskari: Suomen muotoisen pilven alla

# data[].attributes.attachment_link.title
Arttu Wiskari - Suomen muotoisen pilven alla | Tähdet, Tähdet 05 | MTV3

# data[].attributes.body
Ilkka Alanko: Sunnuntaina sataa aina

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilkka Alanko & Co - Sunnuntaina sataa aina

# data[].attributes.body
Elastinen: Eteen ja ylös

# data[].attributes.body
Lue MOI! s. 48

Kirjoita Moi! 29 E, e, EI, seis

Kirjoita MOI! s. 51 sanat paperille (LUKIPOLKU s. 55)

MOI! s. 51 Yhdistä tavut.

LUKIPOLKU  s.  69 etsi E/e

# data[].attributes.body
Milloin sinä olet syntynyt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Jakso 12: Suomen kielen alkeet: Minä olen syntynyt keväällä | Suomen kielen alkeet

# data[].attributes.attachment_link.description
Opitaan vuodenajat ja kuukaudet sekä kertomaan oma syntymäkuukausi.

# data[].attributes.headline
Tunti 2: keskiviikko 13. toukokuuta 2020

# data[].attributes.subject
Tunti 2: keskiviikko 13. toukokuuta 2020

# data[].attributes.body
Lue LUKIPOLKU sivu 61 Whatsappiin.

Kirjoita Moi!-kirjan sivulta 25 lauseet paperille: Minä - hän: Minä luen. - Hän lukee.

Harjoittele puhumaan: MOI!-Kirja, s. 46:Minä juon. Hän juo.

# data[].attributes.headline
tunti 1 / keskiviikko 13. toukokuuta 2020.

# data[].attributes.subject
tunti 1 / keskiviikko 13. toukokuuta 2020.

# data[].attributes.headline
Suomalaisuuden päivä 12. toukokuuta (J. V. Snellmanin päivä)

# data[].attributes.subject
Suomalaisuuden päivä 12. toukokuuta (J. V. Snellmanin päivä)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Johan Vilhelm Snellman (1806-81) oli suomalaismielinen filosofi, kirjailija ja sanomalehtimies. Hän korosti suomen kielen asemaa ja oman rahan saamista Suomelle. Snellmanin päivä on vakiintunut liputuspäivä.

Johan Vilhelm Snellman syntyi Ruotsissa, Tukholmassa 12.5.1806. Hänen isänsä oli merikapteeni. Lapsuuttaan Johan Vilhelm vietti Kokkolassa, jonne perhe Tukholmasta muutti.

Kun Johan Vilhelm oli vasta 8-vuotias, hänen äitinsä kuoli. Tämän vuoksi poika lähetettiin kouluun Ouluun, jossa hän asui tätinsä luona.

Jo 16-vuotiaana Snellmanista tuli ylioppilas. Opinnot Helsingin yliopistossakin sujuivat hyvin ja Snellman osallistui aktiivisesti myös opiskelijaelämään. Samoihin aikoihin yliopistossa opiskelivat myös mm. Elias Lönnrot ja J. L. Runeberg.

Lauantaiseura, jossa yliopistomiehet keskustelivat mm. politiikasta, taiteesta ja filosofiasta, oli Snellmanille tärkeä ajatustenvaihtopaikka. Filosofian kandidaatiksi Snellman valmistui 1831.

Kansallishengen luomisesta tärkeä tavoite

Snellman vastusti venäläistä hallintoa. Hänen kerrotaan myös olleen omapäinen ja kiivasluontoinen. Kun hän toimi yliopiston opettajana, hän halusi itse päättää, mitä opiskelijoille opettaisi. Tämän vuoksi hän joutui erimielisyyksiin yliopiston johdon kanssa ja erosi tehtävästään.

Vuonna 1839 Snellman lähti opiskelemaan Keski-Eurooppaan. Päämäärät alkoivat selkiintyä: hän halusi herättää suomalaisen kansallishengen. Vaikka sivistyneistö puhui ruotsia, hänen mielestään suomen kielestä olisi pitänyt tulla koulun ja virastojen kieli.

Snellman halusi myös edistää tavallisen kansan kouluttamista ja sivistämistä. Hän piti myös tärkeänä suomenkielisen kirjallisuuden julkaisemista sekä oman rahan saamista.

Palattuaan ulkomailta Suomeen Snellman joutui huomaamaan, etteivät hänen aatteensa miellyttäneet kaikkia - varsinkaan venäläisiä vallanpitäjiä. Häntä pidettiin jopa vaarallisena kiihkoilijana, eikä hän saanut enää virkaa yliopistossa.

Sanomalehdet vaikuttamisen välineeksi

Snellman muutti Kuopioon, jossa hän toimi koulun rehtorina. Vuonna 1844 hän alkoi julkaista Maamiehen ystävä- ja Saima-lehteä. Maamiehen ystävä oli maan ainoa suomenkielinen sanomalehti ja se oli helppolukuisena tarkoitettu tavallisen kansan tietoja ja taitoja lisäämään.

Ruotsinkielisessä Saima-lehdessä käsiteltiin valtiollisia ja yhteiskunnallisia asioita, mm. kielikysymystä ja koululaitoksen suomalaistamista. Se herätti paljon närkästystä varsinkin arvostelun kohteeksi joutuneissa. Lehti joutui sensuurin kohteeksi ja määrättiin lakkautettavaksi. Snellmanin pyrkimykset saivat tämän jälkeenkin paljon kannatusta.

Perhe-elämää

Naimisiin Snellman meni 40-vuotiaana vasta 18-vuotiaan Johanna Vennbergin kanssa. Kerrotaan, että vaikka perhe oli Snellmanille tärkeä, hän käyttäytyi itsevaltiaan tavoin huolehtien lähes kaikista talon asioista ruuan tarjoilusta ikkunaverhojen kiinnittämiseen.

Vaimo Johanna kuoli jo 29-vuotiaana, ja Snellman jäi leskenä kasvattamaan viittä pientä lasta.

Arvostusta ja vaikuttamismahdollisuuksia

Vuonna 1849 Snellman muutti Kuopiosta Helsinkiin. Aluksi hän ei saanut muuta työtä kuin konttoristin tehtävän kauppaliikkeessä. Vähitellen suhtautuminen Snellmaniin ja hänen aatteisiinsa kuitenkin muuttui myönteisemmäksi. Yliopiston professorin viran hän sai vuonna 1856.

Seitsemän vuotta myöhemmin keisari nimitti Snellmanin senaattoriksi, hallituksen jäseneksi ja Suomen valtiovarojen hoitajaksi. Hän sai aatelisarvon ja osallistui aateliston edustajana valtiopäiville, silloisen eduskunnan päätöksentekoon.

Tavoitteet toteutuvat

Snellman vaati suomen kielen edistämistä kansan sivistystason nostamiseksi. Keisari Aleksanteri II allekirjoitti vuonna 1863 Snellmanin tuoman kieliasetuksen, jolla sovittiin, että Suomesta tulee 20 vuoden kuluessa virallinen kieli oikeuslaitoksessa ja opetuksessa käytettäväksi ruotsin rinnalle. Suomesta ei tullut tasavertaista kieltä ruotsin kanssa kuin vasta 1.1.1923 kielilaissa.

Snellman vaikutti myös siihen, että Suomi sai oman markan vuonna 1860. Snellmanin kuva onkin esiintynyt suomalaisissa seteleissä ja hänen patsaansa sijaitsee Suomen Pankin edustalla.

Johan Vilhelm Snellman kuoli Kirkkonummella 4.7.1881. Eläessään hän oli fennomaani - suomalaisuuden kannattaja, lehtimies, filosofi, professori, senaattori, talousmies, valtiopäivämies ja perheenisä. Ei ole ihme, että häntä pidetään Suomen suurimpana valtiomiehenä.
"Pääasia on täyttää velvollisuutensa ja tehdä työtä,
J. V. Snellman Edit 12.5.17: lisätty nosto Suomen 100 vuotta Virtasten silmin -videoon.
11.5.2018 päivitetty artikkelin linkit mikäli voimat riittävät.
Paha päivä menee menojaan
niin kuin hyväkin."
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
J. V. Snellmanin päivä, suomalaisuuden päivä 12.5.

# data[].attributes.attachment_link.description
J. V. Snellman puhui suomen kielen puolesta.