# data[].attributes.body
1. C

# data[].attributes.body
Pošiljamo si eko-prijazna sporočila. (2. b)

# data[].attributes.body
1. C

# data[].attributes.body
Stare majice spreminjamo v modne torbice. (2. b)

# data[].attributes.headline
Na Zemlji nismo sami, ohranimo naravo tudi za živali 😃

# data[].attributes.subject
Na Zemlji nismo sami, ohranimo naravo tudi za živali 😃

# data[].attributes.body
LUM, 3. c

# data[].attributes.headline
Na Zemlji nismo sami, ohranimo naravo tudi za živali 😃

# data[].attributes.subject
Na Zemlji nismo sami, ohranimo naravo tudi za živali 😃

# data[].attributes.body
LUM, 3. c

# data[].attributes.headline
Na Zemlji nismo sami, ohranimo naravo tudi za živali 😃

# data[].attributes.subject
Na Zemlji nismo sami, ohranimo naravo tudi za živali 😃

# data[].attributes.body
LUM, 3. c

# data[].attributes.body
Sajenje s podtikanjem (sivka-medonosna trajnica), 3.b PB

# data[].attributes.body
LUM, 6. b in 6.c, LS1

# data[].attributes.body
Učenec 6. c razreda

# data[].attributes.body
Učenec 6. b razreda

# data[].attributes.body
Učenka 6. b razreda

# data[].attributes.body
Ustvarjalnice, 5. c

# data[].attributes.body
Ustvarjalnice, 5. c

# data[].attributes.attachment_link.title
Care4Climate: TV oglas - Nehajmo se igrati s planetom

# data[].attributes.attachment_link.title
Toplogredni plini in podnebne sprembe (LIFE IP CARE4CLIMATE)

# data[].attributes.attachment_link.title
Klepet ob kavi, ali kako na balkonu ustvariti Urbano džunglo

# data[].attributes.attachment_link.title
CLIMATE CHANGE I Cinematic - One Planet - Global Warming

# data[].attributes.body
Kako si lepa

# data[].attributes.attachment_link.title
Skozi tisočere zgodbe od doma | Kapitan Nik in psiček Reks

# data[].attributes.attachment_link.title
Kapljica in Listek raziskujeta: Kam gredo odpadki, ko jih odvržemo

# data[].attributes.attachment_link.title
Lepši svet - Obnovljivi viri energije (OVE)

# data[].attributes.headline
Kaj veš in kaj misliš, da veš o podnebnih spremembah?

# data[].attributes.subject
Kaj veš in kaj misliš, da veš o podnebnih spremembah?

# data[].attributes.body
Odpri povezavo in reši kviz.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vsak peti Slovenec meni, da so podnebne spremembe najresnejša težava, s katero se sooča svet, kaže v lanskem letu opravljena raziskava Evropske komisije.
V projektu LIFE IP Care4Climate smo prepričani, da je skrajni čas, da vsi od besed preidemo k dejanjem.

Imamo #Samo1planet in da bi lahko ublažili posledice spreminjanja podnebja, moramo razumeti, kako pride do njih in kje so v tem procesu priložnosti narediti učinkovite spremembe.

Najbolj očitne posledice spreminjanja podnebja so hitre in korenite spremembe značilnosti vremena, kar lahko opazimo vsi. Da pa bi poleg posledic prepoznali tudi vzroke, moramo poznati osnovna dejstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaj veš in kaj misliš, da veš o podnebnih spremembah?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vsak peti Slovenec meni, da so podnebne spremembe najresnejša težava, s katero se sooča svet, kaže v lanskem letu opravljena raziskava Evropske komisije. V projektu LIFE IP Care4Climate smo prepričani, da je skrajni čas, da vsi od besed preidemo k dejanjem.

# data[].attributes.body
22. aprila že od leta 1970 obeležujemo DAN ZEMLJE. Na ta dan praznujemo obstoj našega prečudovitega planeta.  Letošnja tema je: Obnovimo našo Zemljo. Dan Zemlje poznamo v več kot 200 državah sveta.

# data[].attributes.headline
Pokukaj v "moram gledati" dokumentarne oddaje o klimatskih spremembah, o grozoviti nevarnosti kot je plastično onesnaževanje itd.

# data[].attributes.subject
Pokukaj v "moram gledati" dokumentarne oddaje o klimatskih spremembah, o grozoviti nevarnosti kot je plastično onesnaževanje itd.

# data[].attributes.body
Klikni na CC. Podnapisi so sicer v angleščini, ampak slika pove mnogo več.

# data[].attributes.attachment_link.title
Drowning in Plastic Watch online full movie - Documentary Mania

# data[].attributes.attachment_link.description
Our blue planet is facing one its biggest threats in human history. Trillions of pieces of plastic...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plastiko je človeštvo množično začelo izdelovati v 50. letih 20. stoletja. Danes je vsepovsod okoli nas, vključena je v naša življenja prek vrečk, embalaže, folij, je celo sestavni del letal. Plastika je nadvse uporabna, a prav njeni ključni lastnosti - obstojnost in nerazgradljivost - predstavljata danes eno največjih okolijskih groženj našemu planetu!

# data[].attributes.attachment_link.description
Plastiko je človeštvo množično začelo izdelovati v 50. letih 20. stoletja. Danes je vsepovsod okoli nas, vključena je v naša življenja prek vrečk, embalaže, folij, je celo sestavni del letal. Plastika je nadvse uporabna, a prav njeni ključni lastnosti - obstojnost in nerazgradljivost - predstavljata danes eno največjih okolijskih groženj našemu planetu!

# data[].attributes.body
Samo v Evropi na leto izdelamo več kot 65 milijonov ton plastike, 30 milijonov ton pa je vsako leto zavržemo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plastika je lahek, trpežen in poceni sintetični material, ki ima izjemno dolgo dobo trajanja. A vse te odlike pomenijo tudi, da plastika povzroča enega največjih okoljskih problemov današnjega časa. Samo v Evropi na leto izdelamo več kot 65 milijonov ton plastike, 30 milijonov ton pa je vsako leto zavržemo. Recikliramo manj kot tretjino vse plastike, preostalo kopičimo na odpadih, zažigamo ali pa ostane v okolju - v naravi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Plastika je lahek, trpežen in poceni sintetični material, ki ima izjemno dolgo dobo trajanja. A vse te odlike pomenijo tudi, da plastika povzroča enega največjih okoljskih problemov današnjega časa. Samo v Evropi na leto izdelamo več kot 65 milijonov ton plastike, 30 milijonov ton pa je vsako leto zavržemo.

# data[].attributes.body
Dokumentarna oddaja
Od narave je odvisno naše preživetje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ljudje smo del narave - če hočemo ali ne. Od narave je odvisno naše preživetje. Vendar z naravo ravnamo zelo negospodarno. Leta 2020 je človeštvo vse naravne vire v letu porabilo do 22. avgusta. Evropa celo prej, že 10. maja, Slovenija pa še prej, 26. aprila. Če bi vsi živeli tako, kot živimo in kot porabljamo naravo v Sloveniji, bi pravzaprav potrebovali skoraj tri planete. Obnovljivi viri se kratko malo ne obnavljajo dovolj hitro.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ljudje smo del narave - če hočemo ali ne. Od narave je odvisno naše preživetje. Vendar z naravo ravnamo zelo negospodarno. Leta 2020 je človeštvo vse naravne vire v letu porabilo do 22. avgusta. Evropa celo prej, že 10. maja, Slovenija pa še prej, 26. aprila.

# data[].attributes.body
Ob dnevu Zemlje očisti del okolja. Očisti del okolice in fotografijo svojega dela pripni v stolpec zraven.

# data[].attributes.body
Naj bo to tvoje dobro delo, čeprav smeti niso tvoje, je tvoj planet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SPLOŠNO

Okopavamo in odstranjujemo plevel okoli že posejanih ali presajenih rastlin. Tako ali tako, ga bomo morali enkrat odstraniti, zakaj ne takoj?

Tudi, če se pleveli še niso pojavile, redno okopavamo gredice. Midva jih pred setvijo okopljeva okoli tudi do 5x in je kasneje v sezoni bistveno manj plevela, saj zmotimo kalitvene procese.

Skrajni čas, da grede pripravimo in prekrijemo s kompostno zastirko, v kolikor tega nismo naredili prej. Več: Priprava tal

Zastremo tudi poti, da ne ostanejo gole. Uporabimo svež organski material, ki nam je na voljo na primer: slama, sekanci, listje, tranvni odkos. Pa kar pogumno. 10 cm ali več!

Z naravnimi pripravki se preventivno zoperstavljamo škodljivcem kot je npr. voluhar, bramor ...

Še vedno cel mesec vrtnine na prostem ponoči ščitimo z vrtnimi koprenami ali vrtnimi loki, saj so v aprilu pogoste mrzle noči in tudi kakšna pozeba. Več: Vrtne koprene

Če je to za nas prva sezona na vrtu si sestavimo dvignjeno gredo, za prve vrtnarske korake. Več: Kako sestaviti dvignjeno gredo

ZELENJAVNI VRT

Zadnji čas, da na prosto presadimo sadike vseh kapusnic, čebule, pora, peteršilja, solate, boba in graha (odvisno od sezone in vremena).

Posadimo krompir, ki smo ga nakalili v toplem in svetlem prostoru. Pazimo, da ne uničimo brstov ob setvi. Če nam le uspe, ga sadimo na dan za korenino.

Direktno na gredo lahko sejemo semena poznih sort kapusnic, a bolje je najprej vzgojiti sadike! Več: Zakaj sadike?

V začetku meseca je še zadnji čas, da v sadilne lončke sadimo lubenice in melone in vzgojimo lastne sadike, če še nismo v marcu. Če nam le uspe, to naredimo na dan za plod.

Redkvico cel mesec sejemo izmenično na vrt. Najbolje na dan za korenino, kot markirni posevek pri rdeči pesi in korenčku.

Čebuli, česnu, poru postavimo vrtni tunel in jih pokrijemo z vrtno kopreno, da jih zaščitimo pred čebulno muho. Če kopreno položimo direktno na sadike, jih lahko ob hudi vročini ožge. Ob visokih temperaturah, ki se že lahko pojavijo, je priporočljivejša vrtna gosta mreža proti mrčesu. Čebulna muha se pojavi v času cvetenja češenj.

Grahu in bobu pripravimo oporo v obliki vejic, mreže ali količkov z vrvmi.

Redčimo pregoste setve vrtnin, ki smo jih marca sejali direktno na gredice (korenček, špinača, solata ...). Ob vlažnem dežju jih s čim več koreninske grude razsadimo na prosto gredico ali zapolnimo kakšno vrzel. Korenček, pastinak in korenine peteršilja se ne presaja.

Pobiramo markirne rastline (vrtna kreša, redkvica), saj so svoj namen že opravile.

Začnemo z rednim obiranjem mlade špinače, saj večji listi postanejo nitkasti in trpki. Najbolje na dan za list, da vzpodbudimo rastlino, da tvori nove liste naprej. Obtrgujemo spodnje liste, "srčiko" pustimo nedotaknjeno.

V drugi polovici aprila v lončke sejemo buče, bučke, kumare in koruzo. Kalimo in vzgajamo sadike v ogrevanem prostoru, saj za kalitev plodovke potrebujejo 25°C.

KOMPOST

Priskrbimo si večjo količino svežega organskega materiala (npr. gnoja), da si ga sami skompostiramo. Tako imamo na voljo kvaliteten kompost za obilje pridelkov v naslednji vrtni sezoni. Več: Kompostiranje gnoja

Veje, ki so ostale od obrezovanja zmeljemo v lesne sekance. Pripravimo kompostni kup samo za lesne sekanc, kjer jih kompostiramo skupaj z efektivnimi mikroorganizmi in čez leto dodajamo travni odkos (za dodatno mero dušika in hrane za mikroorganizme).

Vsi prispevki, aktualni za mesec APRIL, so zbrani na tej povezavi: PRISPEVKI APRIL

# data[].attributes.attachment_link.description
SPLOŠNO Okopavamo in odstranjujemo plevel okoli že posejanih ali presajenih rastlin. Tako ali tako, ga bomo morali enkrat odstraniti, zakaj ne takoj? Tudi, če se pleveli še niso pojavile, redno okopavamo gredice. Midva jih pred setvijo okopljeva okoli tudi do 5x in je kasneje v sezoni bistveno manj plevela, saj zmotimo kalitvene procese.

# data[].attributes.body
Razstava 6. b razreda