# data[].attributes.attachment_link.description
Vi får följa Åsa och Emelies jakt på bildbyrån CEN som sprider mycket osannolika nyheter. Hur kommer det sig att två olika historier använder samma spektakulära bild både i Storbritannien och i Kina? Och hur fungerar "wayback machine"? Hur ofta granskar du en bild eller artikel innan du delar?

# data[].attributes.attachment_link.description
Pedagogisk genomgång (9:08 min) där läraren Mattias Axelsson berättar om Sveriges fyra grundlagar och deras funktion.

# data[].attributes.body
Är det värt det

# data[].attributes.body
Massmedia på Digilär

# data[].attributes.body
källkritik och nyheter

Ne på Edwise

# data[].attributes.body
Att välja nyheter

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad kännertecknar en demokrati och en diktatur?

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång (11:26 min) av SO-läraren Petra Stark som berättar om demokratins grunder och vad som kännetecknar en diktatur.

# data[].attributes.attachment_link.description
En power point presentation (12:00 min av Jakob Björkengren. FIlmen tar upp begrepp som t. ex stat, diktatur, demokrati och diskuterar vart gränsen går mellan demokrati och diktatur.

# data[].attributes.body
Från olika vinklar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ett fotografi säger mer än tusen ord, sägs det. I dag har tekniken nått så långt att det är möjligt att lägga till ett och annat ord - eller ta bort.

Retuschering är i dag snarare regel än undantag. Vanligtvis utförs det på redan näst intill fläckfria reklammodeller och ansikten som möter oss i tidningar och på reklampelare, lagom solbrända, omöjligt smala och rynkfria.

När hela personer eller ansikten tagits bort har det främst varit av politiska skäl. En strävan att anpassa, förändra och förfalska gamla fotografier till en ny politisk bild och verklighet.

Stalin bort

I Sovjet var tillvägagångssättet rutin. Flera politiska ledare, från revolutionen 1917 och senare under 70 års diktatur, försvann spårlöst från officiella fotografier och fanns ibland bara kvar som spökliga skuggor.

Inte sällan tillkom de också och fanns plötsligt som ett trollslag med på fotografier tagna i helt andra sammanhang. Som då en ung Josef Stalin av politiska skäl placerades in sida vid sida med revolutionsledaren Lenin från någon partikongress eller annat möte Stalin i själva verket inte alls närvarade vid.

Retuscheringar och förfalskningar av den typen har efter Sovjetimperiets fall blivit ovanligare, men förekommer.

Kroppen kvar

För några år sedan blev ett exempel aktuellt då utrikesminister Carl Bildt retuscherades bort från ett fotografi på styrelsen för Lundin Oil. Helt försvann han dock inte. Kroppen behölls men försågs med nytt huvud föreställande en nytillträdd styrelsekollega, Ashley Heppenstall.

Bolaget förklarade ingreppet med att Bildt lämnat styrelsen och att Heppenstall tillträtt och att den ändrade bilden var en naturlig följd av det.

Det går att ta del av båda styrelserna, med och utan Bildt, på bolagets hemsida.

Ändå framställdes det i debatten som att retuscheringen utgjorde försök att nedtona Bildts roll i bolaget.

Många retuscheringar av personer och annat som i efterhand betraktas som obekväma inslag har ofta visat sig bli kontraproduktiva initiativ.

Att i tysthet sudda ut någon, något, med syftet att det ska försvinna i historiens glömska har tvärtom gjort både bortsuddad och det manipulerade fotografiet vida känt och blivit till - retuscheringar vi minns.

Se fler exempel på manipulerade bilder i bildspelet här ovanför.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att retuschera bilder är inget nytt fenomen även om det är ovanligt att hela personer plockas bort som i fallet med Ikeas katalog i Saudiarabien. I efterhand gjorda förändringar och ibland rena förfalskningar följer som en röd tråd genom fotokonstens snart 200-åriga historia.