# data[].attributes.headline
Danmarks udenrigspolitik og indenrigspolitik de seneste 20 år cirka

# data[].attributes.subject
Danmarks udenrigspolitik og indenrigspolitik de seneste 20 år cirka

# data[].attributes.body
Øget aktivisme:
Afghanistan
Irak
Libyen
Syrien

- dette sker hovedsageligt efter 9.11.

Indenrigspolitik:
Voksende nationalisme pga. trussel mod det fremmede i forbindelse med den stigende indvandring og terrorisme.
Muhammedkrise
Flygtningekrise -> medbringer andre værdier, eksempelvis demokrati, frihed og ytringsfrihed
-> Alt dette er med til at bevirke højrefløjens politik, idet de får øgede vælgere pga. deres indvandrerfjendske politik samt stramningen af indvandrepolitikken.

# data[].attributes.body
-> Fokus på de store tab af liv, danske soldater dør i Helman

-> Formål: demokratisering af Afghanistan, Går fra slemt til værre

-> Atypisk krigssituation - landskab, barskt miljø

->  Modstanderen  er ikke regeringen eller militær, men på den anden side er det folket. Det er svært at lokalisere hvor fjenden er, da enhver afghaner kan være fjenden

-> Skabe sympati i lokalbefolkningen

-> Kulturforskel: Den geografiske placering skaber en kæmpe kulturel forskel i de forskellige områder

-> Ved Irak-krigen:
Masseødelæggelsesvåben
Samarbejde med al-qaida = kampen mod terror

Der var her ingen opbakning fra FN og USA gik i krig på egen hånd, hvor DK går med

- I DK om Irak: der var ikke opbakning fra SF og enhedslisten, og SD og Radikale springer fra. DF støttede, for at vise solidaritet, for at tydeliggøre at DK er USA's allierede

# data[].attributes.headline
1959: Castro kommer til magten i Cuba -> socialist -> allierede i USSR

# data[].attributes.subject
1959: Castro kommer til magten i Cuba -> socialist -> allierede i USSR

# data[].attributes.body
Svinebugtsaffæren 1961 slår fejl

Argument for opstilling af mellem-langdistanceraketter i Cuba

# data[].attributes.body
DK til ejederen

# data[].attributes.body
Lovpligtig skolegang -> Flere kan læse = oplysning + viden = kritiske tanker -> nemmere at blive mønsterbryder

Opmærksomme på rettigheder + kræver rettigheder

Avisen udbredes = ytringsfrihed -> bønderne og arbejderne kan udtrykke sig

# data[].attributes.body
* læs kilder
*lav brainstorm - hvad handler hvert kilde om?
* alle kilder skal berøre
* print alt ud, aflever et eksemplar ud til lære og censor: trækker op

# data[].attributes.body
1. Konge
2. Adlen
3. Godsejere
4. Bønder
5. Tjenere

# data[].attributes.body
Despoti fandt aldrig sted, ublodige oprør fordi enevælden lytter til befolkningen

I Danmark: positivt billedeaf enevælden

Uddannede embedsmænd

Enevælden = process frem mod indførslen af demokrati

Ensartet skattegrundlag

Ensartet love = fælles struktur i samfundet, ensartet struktur i samfundet med en meget stærk centralmagt

Landbrugsreformer

# data[].attributes.headline
Hvad var konsekvenserne som reformationen førte til?

# data[].attributes.subject
Hvad var konsekvenserne som reformationen førte til?

# data[].attributes.body
Hvilke konsekvenser fik reformationen for kirken i Danmark?
https://www.katolsk.dk/bispedmmet/kirkenshistorieidanmark/fra-1536-1849/

For den katolske kirke betød reformationen, at den blev stort set udslettet i Danmark og først for alvor kunne etablere sig igen efter indførelsen af Grundloven i 1849, hvor der blev indført religionsfrihed. Ved reformationen blev kirkens gods og ejendom konfiskeret, klostrene lukket, og munke og nonner fordrevet. Det var i perioden frem til 1849 forbudt for den danske konges undersåtter at konvertere til den katolske tro; straffen herfor var landsforvisning og tab af arveret.
Det fremgår af en baggrundsartikel om perioden fra reformationen til 1849 på hjemmesiden for Den Katolske Kirke i Danmark (se kilder).
Med reformationen blev den eneste tilladte kirke i Danmark altså den evangelisk-lutherske, og der blev lavet en kirkeordning, som stadig – med visse ændringer – gælder for Folkekirken i dag. Der blev indført ny gudstjenesteordning og salmebøger, og i 1550 udkom Christian den 3.’s bibel, som var den første oversættelse af hele Bibelen til dansk.
Kirken blev frataget enhver juridisk myndighed, bl.a. skulle den ikke længere dømme i sager om ægteskab og seksualitet.

Hvilke konsekvenser fik reformationen for samfundet i Danmark?

Med Reformationen blev det i Danmark kongens opgave at sikre, at folk levede som gode kristne. Derfor blev de ti bud retningsgivende for lovgivningen. Det betød blandt andet, at alle former for sex uden for ægteskab blev en kriminel handling, som blev straffet hårdt. Allerede året efter reformationen, i 1537, blev der indført dødsstraf for hor – en ægtemand, der begik hor, skulle halshugges, og en ægtekvinde, der begik hor, skulle druknes i en sæk. Straffen blev dog siden mildnet. Det fremgår af en artikel i Videnskab.dk’s tema om Reformationen (se kilder).
Reformationen betød også, at opgaven med at tage sig af syge og svage nu overgik fra klostrene til staten, og det er siden blevet diskuteret, om dette var et fremskridt eller et tilbageskridt for de dårligst stillede i samfundet. Denne diskussion refereres i Kristeligt Dagblads tillæg ”Reformationen 500 år” (se kilder).
På det uddannelsesmæssige område betød reformationen, at store dele af den danske befolkning lærte at læse i løbet af 1600-tallet, idet kirken påtog sig at lære både børn og voksne at læse i forbindelse med deres opdragelse i den kristne tro, især via Luthers ”Den lille Katekismus”. Baggrunden var Luthers dagsorden om, at alle – høj som lav – skulle høre og forstå Guds ord, og dette udviklede sig til en vision om læsefærdigheder for hele befolkningen, fremgår det af en artikel i Kristeligt Dagblads tillæg ”Reformationen 500 år” (se kilder).

# data[].attributes.body
sydlige lande: arkitektur, kunst og byggestil

nordlige lande: samfundet baseret på videnskab, for at øge viden, at udforske og lære, mere individuel mentalitet

Som reaktion på at mentaliteten var mere individuel hos befolkningen kom der større fokus på international handel. Handelen havde centrum i hele Europa.
Danmark fik også gang i handelen med udlandet i denne periode og det medførte et økonomisk opsving.
Der var stor efterspørgsel efter danske varer, og dette var skylden til fremgang.

Reformationen når også til Danmark, nemlig i 1536. Med den fravristes kirken noget magt og rigdom, hvilket betyder, at kunsten nu ikke længere primært sælges til kirken, men til kongelige og adelige.

# data[].attributes.headline
Kommunisme og Kapitalisme - Sovjet & USA

# data[].attributes.subject
Kommunisme og Kapitalisme - Sovjet & USA

# data[].attributes.body
Som man har kunnet læse har Renæssancen haft forskellig indflydelse i verden. I de sydlige lande har der været mere fokus på bygninger og deres byggestil, kunst og litteratur, hvorimod den mere nordlige del har taget renæssancen til sig og som reaktion på dette reformeret kristendommen og skabt protestantismen. Her er der tale om at de gamle ideer med mennesket i centrum kommer igen og en af de største reaktioner på dette var reformationen, hvor den katolske kirke blev svækket ved at der blev lavet en protestantisk. Bibelen skulle oversættes til befolkningens modersmål så alle kunne læse guds ord og ikke kun de lærte der kunne latin.
Samfundet blev pludseligt baseret på videnskab, og man havde en øget lyst til at vide, udforske og lære.

Som reaktion på at mentaliteten var mere individuel hos befolkningen kom der større fokus på international handel. Handelen havde centrum i hele Europa.
Danmark fik også gang i handelen med udlandet i denne periode og det medførte et økonomisk opsving.
Der var stor efterspørgsel efter danske varer, og dette var skylden til fremgang.

# data[].attributes.body
hæv niveauet: sammenlign med vore dage (samtiden)

# data[].attributes.headline
Romerriget opstod ligesom Athen med en bystat og udviklede sig til et verdensrige. Hvad kan forklare, at Rom i højere grad end Athen havde held til at overgå fra småstat til stormagt?

# data[].attributes.subject
Romerriget opstod ligesom Athen med en bystat og udviklede sig til et verdensrige. Hvad kan forklare, at Rom i højere grad end Athen havde held til at overgå fra småstat til stormagt?

# data[].attributes.body
fælles var:

romersk ret

møntstyre

infrastruktur

vejanlæg

embedsmænd

latin og græsk som gjorde romere kunne  kommunikerer

# data[].attributes.body
Lektier:
Fokus 1 side 89-92 Besvar spørgsmålene!

1. Jyske lov- hvordan forstår du opfattelsen af "sandhed"!
At noget er troværdigt

2. Hvorfor var der brug for "lovgivning"?

3. Hvordan blev ideen om lovgivning tilpasset forskellige opfattelser og befolkningsgrupper?
Loven skal tilgodese æren og retfærdigheden, den skal være tålelig, efter landets sædvane, passende og nyttig og tydelig, så at alle kan vide og forstå, hvad loven siger. Loven skal ikke gøres eller skrives til nogen mands særlige fordel, men efter alle deres tarv, som bor i landet.

4. Er samfundsopfattelsen konservativ, liberal el. socialistisk? Elitær eller demokratisk? Ligner den noget du har set før?

5.Hvordan kommer religions- og Gudsopfattelsen til udtryk?

*Gud er magtfuld
* Hvis man ikke værger vil man fortryde det til Dommedagen

Tuxens maleri:

6. Hvad skulle maleriet signalere i slutningen af 1800-tallet?

# data[].attributes.body
Antikken - Rom, Athen, Hellas -> latin og græsk
Oldtiden (forhistorie, arkælogi) - romeriget fald er der hvor man mener at oldtiden slutter
Vikingetiden (dansk historie hvor man har fundet "ligefrem beviser"
Middelalderen

litteratur f.eks. shakespeare
Illustrationer
hvad karakteriserer skiftene?

# data[].attributes.body
Ertebøllekulturen 5400 fvt. - 4000 fvt.

Bondestenalderen 4000 fvt. - 1700 fvt.

Bronzealderen 1700 fvt. - 500 fvt. -> I den tid: Solvognen (1350 fvt.), Thutankhamon (1323 fvt.)
Jernalderen 500 fvt. - 800 efter vores tidsregning. -> I den tid: Kejser Augustus (23 sep. 63 fvt. - 19 aug. 14 fvt.)
Vikingetiden 800 - 1050 -> I den tid: Jellingestenene (965)
Middelalderen 800 - 1500 -> I den tid: Absalon (1128-1201),  Karlmarunionen (1397 - 1523), Colombus (1451-1506)
Renæssancen  1500 - 1650 -> I den tid: reformationen ( 1517-1536), Christian d. 4 (1577-1648), Frederik d. 3. (1609-1670) hvor han indførte regeringsformen "enevælden", Tyge Brage

Oplysningstiden:

Tidlig enevælde 1660-1788 -> I den tid: Statskuppet (1660),  J.F. Struensee -> *Oplysningsmand, Kong Christian 7.s læge, diktator i Danmark indtil 1772, hvor han blev halshugget., Christian d. 7. (1749-1808), Peter Von Scholten (frigav slaverne i Dansk Vestindien)

Sen enevælde 1788- 1849 -> I den tid: Stavnsbåndets ophævelse (1788), Stormen på Bastillen (1789), Ophævelse af slavehandlen (1792, men loven trådte først i kraft 1803), HC Andersen (1805-1875), Københavns bomberdement (england)(1807), Frederik d. 7. (1808-1863),

Demokratiseringen 1849 - 1920 -> I den tid: Grundloven (1849), Stormen på Dybbøl (1864), Nina Bang (1866-1928), Christian den 10. (1870-1947), Slaget på Fælleden (d. 5. maj 1872), Frederik d. 9. (1899-1972), Systemskiftet (1901), Kvinders valgret (1915), Genforeningen (1920) (nordslesvig=sønderjylland blev en del af Danmark), den franske revulotion

Mellemkrigstiden 1920-1940 -> I den tid: økonomisk krise mellem 1. og 2. verdenskrig
Besættelsestiden 1940-1945 -> I den tid: i de 5 år var DK besat af Tyskland, Maghrethe d. 2. (1940),  Augustoprøret (1943), Jødeaktionen (1943)
Velfærdsstaten 1945-1993 -> I den tid: FN's verdenserklæringer om menneskerettigheder (1948), energikrisen (1973), Murens fald (1989), Maastrichttraktaten (1992)
Vidensalderen 1993 - nu -> I den tid: 9/11 (d. 11/9 - 2001)

# data[].attributes.body
1. Hvad var  årsagerne til den høje dødelighed blandt børn?
Slave børnene døde af mange forskellige sygdomme. En af de største dræbere var, hvad lægerne dengang beskrev som ”feber” og ”diarré”.
En anden hyppig dødsårsag var indvoldsorm, og det peger på, at hygiejnen var et stort problem i slavernes tilværelse. Indvoldsorm kommer nemlig ind i fordøjelsessystemet med forurenet mad og vand.

2. Hvilke sygdomme giver det beskidte drikkevand?Møddingerne og latrinkuler lå tæt på tropiske regnskyl og de forurene drikkevandet. Og det var endnu værre at vandløbene blev brugt til tøjvask, badning og til at vande kvæget i. Drikkevandet til Eurocaribernes var regnvandet samlet ind i store cisterner.
3. Hvad var dødsårsagerne og arbejdsskaderne blandt de voksne?
Tuberkulose og lungesygdomme var årsag til den høje dødelighed hos voksne og ældre og endnu højere end fx feber og diarre.
4. Hvad var de slags sygdomme ramte kun slaverne?
Tuberkulose bryder ud fordi at folk bor tæt sammen og så er de også dårligt ernæret og så har slaverne et svagt immunforsvar. Immunforsvaret bliver svagere med alderen og især af belastende arbejde
5. Hvad hed de særlige sygdomme som kun ramte slaverne?elefantasis, yaws
6. Hvad var årsagerne til dårlig hygiejne hos slaverne?
Dårlig hygiejne var normalt dengang og det var værre hos slaverne og især med hensyn til drikkevandet. Slaverne fik drikkevand og brønde. Møddingerne og latrinkuler lå tæt på tropiske regnskyl og de forurene drikkevandet. Og det var endnu værre at vandløbene blev brugt til tøjvask, badning og til at vande kvæget i.
7. Hvilke arbejdsskader var årsag til død hos slaverne?
Muskelsmerter, forstuvninger, brud, bylder og så