# data[].attributes.body
Mutt on väike ja tömbi kehaga ja musta sametise karvaga imetaja.Tihe,siidine,lühike karvkate on väga pehme ning katab kogu mulllamuti keha väljaarvatud käpad,saba ja koonuotsakest.

Muti keha on 12-15 cm pikk,saba pikkus 2,5-4 cm,kaal umbes 70-120 grammi.Mutt on varustatud 44 terava hambaga ja mutt elab kogu oma elu maa sees on tal labida kujulised eesjäsemed koos küünistega.Mutil on väga väikesed silmad,mis on kaetud nahakurruga.

Peamise osa oma elust on mutt toidu otsigul oma tunnelites .Mutt on aktiivses tegutsemises ööpäeva ringses.

Mutt sööb 5-6 korda ööpäevas .Mutt murrab kõiki kellest jõud üle käib-hiiri,konni,madusid,putukaid ja teisi mutte .Enamjaolt sööb vihmausse mida kogub talveks.Mutt ei maga talvel.

# data[].attributes.body
Tema värvus on erkpunane, tal on 8 jalga ja nad on kiired jooksjad , ta on kuni 3-5mm pikad. Nad on vabalt elavad röövloomad . Nad toituvad putukate munadest ja ka lülijalgsetest.Sametlesta kattab sametine karvkatte sellest tuleneb ka nende nimi.

Janete ja Hanna

# data[].attributes.attachment_link.description
Võsapuuk ja Sametlest Erik Mukk / Gregor Mikk Maasik Võsapuuk / Ixodes scapularis Erik Mukk Süstemaatiline kuuluvus Riik Loomad Hõimkond Lülijalgsed Klass Ämblikulaadsed Selts Nugilestalised Liik Võsapuuk Rohkem infot ei leidnud Välimus ja üldtunnused Click to edit Master text styles Nende tagaosa on Second ...

# data[].attributes.body
Victoria ja Carmen

Tuhatjalgsed elavad maismaal. Kõige rohkem elab tuhatjalgseid metsades langenud lehtede all. Neid on ka põllul ja aedades kivide ja puutükkide all. Põhiliselt toituvad nad kõdunevast taimsest ainest.

# data[].attributes.body
Birgit ja Kaspar

Ta elab mullas.Ta sööb

# data[].attributes.body
Uruhiir (Siim, Taavi)

Ta pikkus on 9-13 cm. Ta on tömbi ninaga, keskmist kasvu ja halli värvi. Teda tuntakse ka Põldhiirena. Ta nimi on selliine, sest ta tihti elab põldudel või muudel avamaastikel. Ta elab maa all, tihti maa lähedal. Ta sööb toidujuurikaid ja mugulaid, rohttaimede lehti ja varsi,juurvilju ja marju ja putukaid ja nende vastseid. Talvel ta kogub 1-2kg teravilja seemneid.

# data[].attributes.body
Fred ja Rasmus

Rästik on suhteliselt väike,kuni 75 cm pikkune. Kaalub paarsada grammi kuni kilo. Eluasemed on rohused segametsad, metsaservad, raiesmikud, sood, järvede ja jõgede kaldapiirkonnad, vähem ka niidud ja kuivad männikud. Mitmesuguste loomade urud, pehkinud kännud, praod. Toiduks on hiired, raba-ja rohukonnad, linnud, sisalikud ja vaskussid. Talvel nad on talveunes

# data[].attributes.body
Hanna ja Anna

Ta on väga aeglane.Ta on toiduks lindudele, imetajadele, kondadele ja selgrootutele. Ta on katsiumiallikas lindudele. Ta on surnud taimede lagundaja. Teod hangivad toitu mitmesugustel viisidel-osa söövad karjamaal või aias, osa hangivad toitu vee all või kuival maapinnal. Talvel jäävad nad talveunne.

# data[].attributes.body
Randelyn ja Gettlin

Tal on 15-173 lüli ta on 3mm kuni 26cm pikk. Ta elab mullas või kivi all. Toituvad kõdunenud taimsest ainest. Talvel on nad läbi külmunud

# data[].attributes.body
Ta on hallikaspruuni, paari cm pikkuse lapiku kehaga.

Enamikul kakandilistel on tahke toidu söömiseks kohastunud haukamissuised.

Mullakakandid elavad kivide all ja vanade pehkinud kändude koore vahel, neid leiate ka aiateeplaatide alt ja kõdunevatest lehehunnikutest.

# data[].attributes.attachment_link.description
We align with organizations and event producers to engage audiences. Our strategic planning supports event marketing, crafting the event experience, and executing product activation and launch activities to deliver return on impact. Learn More. Back to top. View kakandco's profile on Facebook · View kakandco's profile ...

# data[].attributes.body
Nastik on roomaja. Nastikute põhivärvus on erinevates varjundites hall. Eestis tavaliselt on tumehall või pruun,harva esineb musti nastikuid. Nastikute kõige silmatorkavam tunnus on heledad laigud kummalgi poolel kukla piirkonnas. Emase nastiku pikkus võib Eestis ulatuda 150cm, keskmine pikkus on 100cm. Isased on emastest kuni poole lühemad. Mustjas pea eristub kerest selgesti. Nastik elab peamiselt niisketel aladel. Hästi sobivad rabad. Tihti elab ta aedades ja võib tungida ka hoonetesse. Nastikud söövad põhiliselt konni ja kalu. Nende menüüs on ka sisalikud ja hiired. Talvel läheb nastik talveunne. Nad magavad näriliste urgudes või kändude all.

# data[].attributes.body
Tema iseloomulik värvus (tumedam alapool ja heledam ülapool ning silmi läbiv must jutt). Ta tüvepikkus on 60-90 cm ja ta saba pikkus on 24 cm. Ta paikneb terves Euroopas, Skaandinaavias, Aasias, Siberis, Jaapanis ja Koreas. Ta on sega toiduline. Ta kaevab endale mäe nõlva sisse uru mis on üle 10 m suurune.

Ta sünnitab 2-4 poega aastas. Ise nad elavad 15-18