# data[].attributes.body
Jacob Brønnum Scavenius Estrup, var godsejer og konservativ politiker. Han var også danmarks længst siddende statsminister. Dog også ridder af elefantordenen.

# data[].attributes.body
Louis Pio betragtes som grundlæggeren af det danske socialdemokrati. Han arbejdede for at forbedre levevilkårene for arbejderklassen, hvis forhold han fandt skidt. Pios virksomhed markerer starten på den organiserede arbejderbevægelse i Danmark. Pio blev født i et småborgerligt hjem i Roskilde i 1841.

# data[].attributes.body
N.F.S. Grundtvig (1783-1872) er en af de personer, der har sat det mest omfattende præg på det moderne Danmarks udvikling. Det sker som præst, salmedigter, pædagogisk forfatter, skolemand, filolog, politiker og samfundsdebattør.

# data[].attributes.body
Enrico blev født i Napoli i 1828. Dalgas familien ud vandrede først til Schweiz også til endelig til Danmark. Enrico var en dansk officer og vejingeniør. Han havde en storebror der hed Carlo.

# data[].attributes.headline
Danmark i slutningen af 1800-tallet Fakta:

# data[].attributes.subject
Danmark i slutningen af 1800-tallet Fakta:

# data[].attributes.body
Der blev oprettet en masse, politiske partier som vi stadig har idag. Der blev også oprettet mange mejerier og slagtere. Der blev også dannet fagforeninger fra og med 1870'erne.

# data[].attributes.body
Perioden fra ca. 1870-1914 kaldes for industrialiseringen, fordi der i denne periode for alvor kom gang i industrien i Danmark. Industrialiseringen og urbaniseringen medførte store forandringer i danskernes hverdag.

# data[].attributes.body
det foregik over ca. 150 år fra midten af 1800-tallet til anden halvdel af 1900-tallet. Kendetegnet ved denne periode er at virksomhederne begynder at bruge maskiner for at forøge produktiviteten og elektrificeringen breder sig også over Danmark.

Ved industri forstås anvendelsen af ”mekaniske” kraftkilder ved fremstillings- og forædlingsprocessen, og ved industrialisering forstås således overgangen til anvendelse af damp,gas, Olie, elektricitet som kraftkilder. Rumligt indebar denne overgang, at fremstillings- og forædlingsvirksomhederne blev frigjort fra deres tidligere stedbinding til vand og vind og således kunne lægges, hvor man ønskede.

# data[].attributes.body
Bønnerne har som regel mange børn og få penge. De fleste tjente kun op til 300 kr om året. Derfor talte hver eneste 25 øre. Bønnerne mødte klokken fem.

# data[].attributes.body
I slutningen af 1800-tallet var arbejdsugen 6 dage lang og hver arbejdsdag ca. 10-12 timer. I år 1900 og op blev ugentlig arbejdstimer kravene sat længere og længere ned. Fra 1900 til 1990 faldt arbejdstiden med hele 23 timer om ugen.