# data[].attributes.headline
 1. Rahvastiku paiknemine Eestis 2016.aastal

# data[].attributes.subject
 1. Rahvastiku paiknemine Eestis 2016.aastal

# data[].attributes.body
Eestis on rahvastik koondunud enamjaolt suurtematesse linnadesse või nende lähedusse. Kõige tihedam on asustus Harjumaal ja väikseim saartel.

# data[].attributes.body
2010. aasta kõige tihedamini asustatud maakond oli Harju maakond, kus rahva arvuks oli umbes 550 000 inimest. Kõige väiksema asustusega oli Hiiu maakond, kus rahvaarv oli 2010. aastal 8800 inimest. 2015.aastal oli samuti tihedamini asustatud maakond Harju maakond, kus elas 575 000 inimest ning väikseima asustusega Hiiu maakond, kus elas 8500 inimest. 5 aasta jooksul pole rahvastikutiheduses suuri muutumisi olnud.

# data[].attributes.headline
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikust. Linna- ja maarahvastiku suhe maakondades

# data[].attributes.subject
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikust. Linna- ja maarahvastiku suhe maakondades

# data[].attributes.body
Suurim osa Eesti rahvastikust moodustab Harjumaa 43%. Harjumaal elab 80% elanikest linnades ja 20% maa-asulates. Maakonnad, kus on veel palju linnas elavaid inimesi on Ida- Virumaa, Pärnumaa ja Tartumaa. Eesti rahvastikust elab kõige väheminimesi Hiiumaal, Lõuna-Eestis ja Kesk- Eestis. Pärnumaal on linnarahvastiku osakaal 60%

# data[].attributes.body
Eestis on palju maakondi, kõigil erinev arv inimesi. Paljud vallad on väga väikse asustustihedusega, rahvaarv 2- 9 in/km². Sellise asustustihedusega vallad on näiteks Suure- Jaani, Torma ja Halinga. Suuremad vallad, kus asustustihedus on 50- 2529 in/km² on näiteks Harku, Viimsi ja Saku. Asustustihedus sõltub sellest kui lähedal see linnale on. Inimesed soovivad elada vaikses kohas kuid käivad tööl mõnes linnas.

# data[].attributes.headline
5. Asustustiheduse muutus maakonnas 2001-2011

# data[].attributes.subject
5. Asustustiheduse muutus maakonnas 2001-2011

# data[].attributes.body
2001. aastal oli Tallinna ümbruses valdade asustustihedus tunduvalt väiksem kui praegu. Suurenenud on Harku valla ja Saku valla rahvaarv. Osad vallad, kus 2001. aastal oli 10- 24 in/km² on 2011. aastal vähenenud 2- 9in/km². Näiteks Halinga ja Abja vald.

# data[].attributes.body
Pärnu maakonna administratiivne keskus on Pärnu linn. Pärnu maakonnas on 2 linna — lisaks Pärnu linnale veel Sindi, 1 vallasisene linn (Kilingi-Nõmme), 5 alevit, 8 alevikku ja 325 küla. Pärnu on rahvaarvult Eesti 4. maakond

# data[].attributes.headline
7. Järva- Jaani valla rahvastiku paiknemine

# data[].attributes.subject
7. Järva- Jaani valla rahvastiku paiknemine

# data[].attributes.body
Järva- Jaani rahavaarv 1. jaanuari 2016. aasta seisuga oli 1554 inimest. Kõige tihedamini on asustatd Järva- Jaani keskus, kus elab 100- 485 in/km². Järva- Jaani läheduses olevad alad on vähem asustatud või asustatus puudub.

# data[].attributes.headline
9. Valla asutustiheduse muutus võrreldes 1922.a

# data[].attributes.subject
9. Valla asutustiheduse muutus võrreldes 1922.a

# data[].attributes.body
1922. aastal oli Järva- Jaani asustus 18- 30 in/km². Nüüd on Järva- Jaani tihedamini asustatud.