# data[].attributes.headline
בעקבות הסרטון (רינת)

# data[].attributes.subject
בעקבות הסרטון (רינת)

# data[].attributes.body
מהסרטון עולות תובנות על הצורך להתאים את מערכת החינוך לעולם טכנולוגי דינמי ומשתנה, ולפתח אצל התלמידים כישורי המאה ה־21 כמו יצירתיות, תקשורת ופתרון בעיות. לצד זאת, עולות בי תהיות לגבי יכולת המערכת לעמוד בקצב השינויים, ליישם שינוי משמעותי ולהבטיח שוויון וגישה לכלל התלמידים.

# data[].attributes.headline
פרסונליזציה של למידה

# data[].attributes.subject
פרסונליזציה של למידה

# data[].attributes.body
הטכנולוגיה לוקחת את הרעיון הנ"ל צעד קדימה.

מחנך מנוסה קשוב ואכפתי אמור לפתוח לילד עולם מגוון של תחומי דעת ומיומנויות. עולם שבו יוכל התלמיד לאתגר את החוזקות שלו וכן להתמודד באומץ עם החולשות שלו תוך שהוא מחזק את השריר של תסכול לנוכח מאמץ.

תחת זאת נתפרת לתלמיד חליפה דיגיטלית שעלולה לצמצם את הטווח הראייה שלו, לתת לו עוד מהמוכר, הקל, המיינסטרימי והנדוש. באופן מטאפורי, אם התלמיד אוהב כחול (או "אמור" לאהוב כחול), ייתכן שלא יפגוש אף פעם את הגוונים הוורודים ולא יזכה לדעת אם הם הולמים אותו. במקום אינדיבידואליזם אנחנו עלולים למצוא (בגישת הקיצון) שיבוטים חסרי ייחוד.

(מיטל)

# data[].attributes.headline
אני מתחברת לדברים שנכת

# data[].attributes.body
אני מתחברת לדברים שנכתבו לגבי הרלוונטיות של הסרטון (לחיוב ולשלילה), ובמובן מסויים זה מייצג בדיוק את הנושא המדובר- הכלים משתנים, ואפילו עובדות מסוימות ותכני למידה משתנים במרוצת הזמן. זה מדגיש בעיני את חשיבות הלמידה המסתגלת, רכישת מיומנויות והבנת מנגנוני הידע. לצד זאת, יש מקום לעיסוק ערכי במשמעות הידע ובלמידת עומק של תכנים (הכלים הטכנולוגיים מזמנים למידה מרפרפת) וכן בפיתוח כישורים חברתיים, מאחר שמערכות הלמידה הטכנולוגיות עשויות לצמצם את המפגש הטבעי שמערכות חינוך הציעו עד כה

(שרון)

# data[].attributes.headline
השאלות/תהיות/מחשבות שמתעוררות בי לאחר צפייה בסרטון:

# data[].attributes.subject
השאלות/תהיות/מחשבות שמתעוררות בי לאחר צפייה בסרטון:

# data[].attributes.body
· כיצד מודדים את האפקטיביות של שילוב טכנולוגיה בחינוך? האתגר שלנו נמצא בהערכת ההשפעה שיש לשימוש בטכנולוגיה במסגרות חינוכיות על הלמידה והמעורבות של התלמידים. ככל שמוסדות חינוך משלבים יותר ויותר כלים ופלטפורמות טכנולוגיות שונות בשיטות ההוראה שלהם, הופך חיוני להעריך אם השילובים הללו אכן מועילים לתלמידים. האפקטיביות של הטכנולוגיה בחינוך אינה נוגעת רק לנוכחותם של כלים טכנולוגיים, אלא כיצד משתמשים בהם כדי לשפר את חוויות הלמידה, לתמוך ביעדים פדגוגיים ולהכין את התלמידים לעולם המונע על ידי טכנולוגיה. לכן, השיטות למדידת יעילות זו חייבות להיות רב-צדדיות, תוך שילוב של נתונים כמותיים כמו ציוני מבחנים עם משוב איכותי מתלמידים ומורים.

· אילו אסטרטגיות ניתן ליישם כדי להבטיח גישה שוויונית לטכנולוגיה ומשאבי למידה מותאמים אישית?

· כיצד נבטיח שההתמקדות בטכנולוגיה לא תעיב על החשיבות של מיומנויות בינאישיות ואינטליגנציה רגשית?

· בהתחשב בשינויים המהירים, כיצד ניתן להכשיר ולתמוך במחנכים ביעילות בפרדיגמות ההוראה החדשות הללו?

· איזה איזון צריך להיות בין חינוך מסורתי מבוסס ידע ולמידה מבוססת מיומנויות? והאם זה רלוונטי?

· כיצד יכולות מערכות חינוך ברחבי העולם לשתף פעולה וללמוד אחת מהשנייה תוך כיבוד ההבדלים התרבותיים והאזוריים?

· איזה תפקיד ממלאים הורים וקהילות במסגרת חינוכית חדשה זו?

· מהן ההשפעות ארוכות הטווח של שינויים חינוכיים אלה על שוקי העבודה העתידיים והמבנים החברתיים?

(אילה ליאור)

# data[].attributes.headline
נדרש קורטוב של מלח (אם לא שק של מלח)

# data[].attributes.subject
נדרש קורטוב של מלח (אם לא שק של מלח)

# data[].attributes.body
הסרטון מציג טכנולוגיות דיגיטליות כפתרון לבעיות שונות של מערכות חינוך בעולם (לדוגמה, יצירת קשר ועניין עבור תלמידים בסכנת נשירה), ומשווק בטון מוקסם את כמויות התוכן שילדים ובני נוער צורכים ומייצרים.

אני נותרתי עם תהיות לגבי מגבלות הטכנולוגיה, המחירים של שימוש לא מובחן בה בחינוך כתרופת קסם לכל חולי, השאלה מי נשאר בחוץ ומי נשאר מאחור? והחשש שטכנולוגיות דיגיטליות ישמשו לא ככלי ללמידה יעילה וטובה יותר, אלא כתחליף ללמידה כי "הכל נמצא באינטרנט" או "פשוט נשאל את ChatGPT".

(נעה)

# data[].attributes.attachment_link.title
Technology in education: A tool on whose terms

# data[].attributes.headline
פתרונות גלובליים - גיורא

# data[].attributes.subject
פתרונות גלובליים - גיורא

# data[].attributes.body
שינויים גלובליים (שחלקם כבר התעדכנו לדור החדש - facebook OUT- instosh/tiktok IN) מצריכים התאמות של העולם לחידושים, דבר שכיום קיים במקומות מועטים בלבד על הגלובוס. כמובן שיש חברות מערביות מתקדמות שמשלבות טכנולוגיות בחינוך כמו שהוצג, אבל אנחנו רחוקים מאד משינוי גלובלי משמעותי, כל זמן שמרבית תושבי העולם לא חלק מהמהפכה.

הניסיון לחקות חברות טכנולוגיות במה שנקרא - עבודה/לימוד מרוחק או מהבית, דורש מיומנויות לימוד עצמי ושליטה שלרוב התלמידים חסרה. ספק שאת זמנם החופשי יבלו בחיפוש אחר מידע, יותר הגיוני שהמשיכה תהיה לכיוון החווייתי/חברתי.

אולי טכנולוגיה משלבת בין התחומים תהווה נקודת מפנה בחינוך של המאה ה-21.

# data[].attributes.headline
נקודות לשימור (עוז)

# data[].attributes.subject
נקודות לשימור (עוז)

# data[].attributes.body
ניתן לראות שבמסגרת הזמן שחלף חלק מהדברים כבר לא רלוונטיים להיום , או הוחלפו בטכנולוגיות אחרות . אבל מה שחשוב זה הנקודות שנשמרות לדעתי לאורך שנים רבות גם לעתיד .

יצירת סקרונות ויצירתיות אצל התלמידים

ובניית אדם עם כישורים ורצון ללמוד לאורך כל החיים . אני חושב שאלו כלים חשובים ביותר להצלחה במיוחד עם הצפת התארים הקיימת בדורינו . ובעזרת הטכנולוגיה ניתן לשפר ולעודד את יכולות אלה בצורות רבות

# data[].attributes.headline
אופטימיות "זהירה"

# data[].attributes.subject
אופטימיות "זהירה"

# data[].attributes.body
סרטון "גיוס" (הצטרפו אלינו למהפכה) מלא בחדוות החדשנות, ללא קשר למדינה ולצרכיה, לבתי ספר ספציפיים. הכול גלובלי ומתאים לכולם. אכן? הוזכרה היעילות ללמידה בכל מקום, עזרה פרטנית וכלאחר יד שינוי תפקידו של המורה, דבר של מה בכך (אני צינית כאן). אין כאן חידוש לגבי מה שבכל מקרה קורה כפי שהזכירו כאן. more of the same

רינת אסולין

# data[].attributes.body
הסרטון משקף כמה היבטים של התקופה.
אני חושבת שמה שהיה לי הכי משמעותי זה העובדה שישנם דברים שנאמרו בו שכבר אינם רלוונטיים היום ובעצם המציאות מוכיחה את מה שנאמר. העולם מתקדם ועלינו להכין את התלמידים והלומדים למשהו שמשתנה לנו מול העיניים ואין לנו באמת יכולת לשים את האצבע במדויק. התובנה שלי מהסרטון הוא שמה שהכי חשוב ללמד את הלומדים והתלמידים הוא להיות גמישים ולהביא אותם לרכישה של כמה שיותר מיומנויות בסיסיות שישמשו אותם בעולם שנעשה גמיש ומשתנה מיום ליום.
חני.

# data[].attributes.body
למרות שהסרטון עתיק במונחים של שיניים טכנולוגיים, הוא עדיין מציג קושי שחב' המידע מציבה בפנינו: הצפת מידע ושינויים תכופים. זה הקושי – איך מתגברים עליו? קטונתי.
רוני.

# data[].attributes.headline
חיובי / שלילי

# data[].attributes.subject
חיובי / שלילי

# data[].attributes.body
הסרטון המוצג כאן מראה צדדים חיוביים ומתעלם מצדדים שליליים שיש לשילוב הטכנולוגי בחיי היום יום, ולחדשנות משבשבת גם בתחומי הלמידה ובכלל בכל אספקט בעולם. הסרטון נאיבי בעיני והשינוי הגדול שתואר שם נדמה לי כנקודתי אל מול 'גל הצונאמי' בפניו אנו עומדים כיום. (יעל בן ציון כוכנוביץ)

# data[].attributes.headline
השינויים מאז ועד היום

# data[].attributes.subject
השינויים מאז ועד היום

# data[].attributes.body
הסרטון משנת 2012, ולכן הצחיק אותי שאמרו שלכל מי שמסיים בי"ס יש מלא חברים בפייסבוק. לעומת היום שלרוב תלמידי בתי הספר אין כלל פרופיל פייסבוק, ופייסבוק נחשב כלי של המהגרים הדיגיטליים דווקא.
השינויים שהוזכרו כבר קרו וקורים, ויקרו באופן טבעי גם אם לא נעשה כלום, כי תלמידים ישתמשו בטכנולוגיה אם נרצה או לא וגם מורים.
עם זאת יש עוד דרך ארוכה לפנינו, איך לשלב את הטכנולוגיה באופן מושכל ויעיל ואיך לצמצם את הפער הטכנולוגי שבין מערכת החינוך לחיי היום יום, כך שיש עדין אמת רבה בסרטון.

# data[].attributes.headline
המורה אינו בעל הסמכות ובעל הידע

# data[].attributes.subject
המורה אינו בעל הסמכות ובעל הידע

# data[].attributes.body
נצפה בסרטון ונכתוב:
אילו תובנות, שאלות, תהיות ומחשבות עלו בעת הצפיה
כדי להוסיף פתקית לחצו על סימן ה + בתחתית הדף