# data[].attributes.body
Kontrollerende. Der er en asymmetrisk relation mellem vejleder og praktikant. Vejleder har formel magt – er over praktikanten i organisationshierarkiet.

Instruerende. Fortæller praktikanten om organisationens forventninger, men støtter også i løsningen af arbejdsopgaver.

Rådgivende. Besvarer praktikantens spørgsmål og giver gode råd.
Strukturerende. Assisterer i planlægning af arbejdsopgaver, deadlines og praktikforløb, inkl. målsætninger som fx de individuelle uddannelsesplaner.

Integrerende. Hjælper praktikanten med at blive en del af organisationen. Fortæller praktikanten om processer, regler og rutiner i organisationen og sørger for, at de erfarne journalister og redaktører, som er omkring praktikanten, er involveret i praktikantens læring.

Omsorgsgivende. Skaber tryghed for praktikanten og er opmærksom på, om vedkommende trives. Interesserer sig for og er opmærksom på praktikanten.
Understøttende. Er tilgængelig for spørgsmål og coachende samtaler. Er med til at evaluere praktikantens indsats og sætte nye mål.

Accepterende. Giver praktikanten mulighed for at prøve forskellige ting af og tillader tydeligt dette. Evaluerer efterfølgende praktikantens indsats.

Inspirerende. Opmuntrer praktikanten til at udfordre sig selv og lære nye ting – og udvikler sammen med praktikanten nye initiativer for praktikanten.

Problematiserende. Stiller kritiske spørgsmål til praktikanten og er djævlens advokat, så praktikanten bliver tvunget til at tage stilling til og begrunde sin praksis.[1]

[1] http://praktikantvejleder.dk/vejlederens-forskellige-roller

# data[].attributes.body
Mål for læringsudbytte

Kompetencemål

Det er målet, at den studerende gennem integration af praksiserfaring og udviklingsorientering opnår kompetencer til at tilrettelægge, gennemføre, dokumentere og evaluere vejledningsforløb for pædagogstuderende

• rammesætte en reflekteret, professionel kommunikation med den pædagogstuderende om praktikperiodens faglige kompetencemål og den studerendes læringsmål for perioden

• identificere, analysere og diskutere centrale praktiske og teoretiske problemstillinger af didaktisk karakter i tilknytning til praktikken og dokumentere eget og andres arbejde med praktikvejlederopgaver i praktikuddannelsesperioden

•udvikle og understøtte praktikstedets uddannelseskultur.

For at opnå disse kompetencer skal den studerende

Viden

• have indsigt i praktikstedets organisation og tilrettelæggelse af praktikperioden som uddannelseselement i pædagoguddannelsen

• have viden om iagttagelses-, videns- og vurderingsformer, læringsteori og voksendidaktik, herunder deltagerforudsætninger og deltagelsesmuligheder.

• have indsigt i vejledningsformer og -metoder, herunder magtdimensionen i vejledningen og etiske udfordringer.

Færdigheder

• kunne tilrettelægge den studerendes praktikuddannelse for praktikperioden med afsæt i praktikstedets værdigrundlag og undersøgelse af egen praksis

• kunne udvikle differentierede læringsmiljøer og fællesskaber med kobling til den studerendes læringsmål

• kunne udøve differentieret vejledning med opmærksomhed på professionel kommunikation og indgå i medbedømmelse af den studerendes arbejde med de faglige kompetencemål med kobling til den studerendes dokumentation af praktikforløb

# data[].attributes.body
Områder for anerkendelse Familien Det retslige område Det solidariske område
Anerkendelsens form Kærlighed Retfærdighed Solidaritet og fællesskab
Eksempler At blive elsket og holdt af i de nærmeste relationer, i familien og venskaber. Den trygge base At blive behandlet ens i alle forhold uanset køn, alder, race, religion, seksualitet, handicap, osv. At blive set, hørt og respekteret som den, man er, og for det, man kan,i såvel venskaber som arbejdsrelationer og sociale sammenhænge
Selvforhold Selvtillid Selvrespekt Selvværdsættelse

# data[].attributes.body
* Færre status quo-udsagn

* Flere forandringsudsagn

* Øget styrke i forandringsudsagnene

* Mindre diskussion af problemet

* Spørgsmål om forandringen

* Forestillinger i fremtiden

* Personen har allerede forsøgt sig med små skridt.

# data[].attributes.body
Hvilke grundlæggende elementer skal være til stede for at det er eller bliver den gode samtale?

Otte trin i at lære den motiverende samtale:

1. ånden i den motiverende samtale

2. de personcentrerede værktøjer

3. at genkende forandringsudsagnene

4. at fremme og styrke forandringsudsagnene

5. at håndtere modstand

6. at udvikle en plan for forandring

7. at styrke forpligtelsen til forandring

8. at integrere den motiverende samtale i den daglige praksis.

# data[].attributes.body
Linier tænkning.

# data[].attributes.body
Fra velfærdsstat til konkurencestat.

Fokus på optimering af den enkeltes potentiale gennem uddannelse og kompetenceudvikling.

Målstyret lærring

Den enkelte må selv udstikke sin kurs over "verdens vidtløftige hav" må selv vurderer og tage stilling til, hvornår kursen skal justeres. Den enkelte for brug for både at træffe valg og fravalg. Der vil blive behov for at kunne sorterer, ikke mindst i den enorme informations-rigdom, der skyller imod os. (Ziehe 1999)

# data[].attributes.body
Techne og fronesis.
Mere den nye uddannelse
Fordele
God til fast læring
Skaber tryghed for den usikre studerende
Fagsocialisering.
Stillads for selvstændighed
Er velforberedt.
Ulemper:
Kedeligt for de selvsikre
Personafhængigmangler fleksibilitet, kreativitet og søgen efter nye muligheder

# data[].attributes.body
Jean-Jaques Rousseau: Det gode menneske er det autonome, selvstændige individ, der er i stand til på egen hånd at træffe de rigtige og fornuftige valg, uden andre menneskers ledelse.
Immanul Kant ; Det frie moraliserende menneske blev dannet gennem målrettet bevidst påvirkning af kompetente professionelle opdragere.

(Mine Rasmussen, læring og vejledning i praksis)