# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tilpasset opplæring gjelder for alle elever, lærlinger, lærekandidater og voksne. Å tilpasse opplæringen betyr å tilrettelegge med varierte vurderingsformer, læringsressurser, læringsarenaer og læringsaktiviteter slik at alle får best mulig utbytte av opplæringen.

Tilpasset opplæring gjelder alle elever, og skal i størst mulig grad skje gjennom variasjon og tilpasninger til mangfoldet i elevgruppen innenfor fellesskapet. Overordnet del 3.2

Skolen må gi alle elever muligheter til læring og utvikling uavhengig av forutsetningene deres. Læreren skal legge til rette for en opplæring som ivaretar både fellesskap og hver enkelt elev, slik at elevene får best mulig utbytte av opplæringen.

Involver elevene i vurderinger og valg ut fra hva som er hensiktsmessig for deres alder, utvikling og modenhetsnivå. Spørsmål som fremmer elevmedvirkning og bidrar til læring og forståelse i opplæringen, kan være:

Hvorfor skal vi lære dette?

Hva skal vi lære?

Hvordan kan vi lære dette?

Skolen har plikt til å tilpasse opplæringen. Det er ingen individuell rett for den enkelte elev, men skal skje gjennom variasjon og tilpasninger til mangfoldet i elevgruppen innenfor fellesskapet.

Arbeidet med å tilpasse opplæringen

Læreplanene er utformet slik at de gir handlingsrom for tilpasninger. Elevene skal kunne nå kompetansemålene, men de gjør det med ulik kvalitet og på ulikt nivå. Tilpasset opplæring innebærer at dere må ta utgangspunkt i elevenes forkunnskaper og hvordan de lærer når dere planlegger opplæringen ut fra læreplanen.

Det er ingen krav om at skolen skal gi elevene lekser. Men hvis dere gir lekser, så gjelder plikten til tilpasset opplæring også for leksearbeidet
Se film: Tilpasset opplæring gjennom variasjon, relevans og sammenheng
Inkludering

Inkludering i skolen innebærer at alle elever skal ha tilhørighet til en klasse og ta del i fellesskapet. Det er viktig for å anerkjenne og verdsette mangfoldet av elever, og for å se på mangfoldet som en berikelse og ressurs.
Filmer:
Skolen skal gjennom ulike arenaer gi alle elever mulighet til å utvikle seg og til å lære. Opplæringen skal bidra til at alle elever kan delta aktivt i fellesskapet, lytte til innspill fra medelever og anerkjenne hverandre for det hver enkelt bidrar med. Faglig og sosial læring påvirker hverandre. En grunnleggende forutsetning for et godt læringsmiljø er at alle elever føler tilhørighet til et faglig og sosialt fellesskap.

De yngste barna i skolen
Les mer om de yngste barna i skolen
Trivsel, trygghet, lek, sosial og faglig læring og utvikling er deler av en sammenhengende helhet for de yngste. Samtidig er det viktig at skolen legger til rette for struktur og rutiner som kan bidra til å skape gode arbeidsvaner. Dette legger grunnlaget for å lære å lære, slik at de senere kan velge ulike læringsstrategier til ulike fag og situasjoner.

Tidlig innsats

Tidlig innsats handler om å sette inn tiltak og tilpasse opplæringen med en gang en elev har behov for tilrettelegging, istedenfor å vente å se. Behovet for tidlig innsats kan oppstå gjennom hele utdanningsløpet. Derfor er det avgjørende at læreren systematisk kartlegger elevenes behov og setter inn egnede tiltak på bakgrunn av det. Slike tiltak kan være av større eller mindre omfang, og av kortere eller lengre varighet.

Spesialundervisning

De elevene som ikke har et tilfredsstillende læringsutbytte innenfor rammene av det ordinære tilbudet kan ha rett til spesialundervisning. Spesialundervisning er en individuell rett eleven har i de tilfellene han eller hun trenger ekstra tilrettelegging ut over det allmenpedagogiske tilbudet.

Dersom tiltak blir satt inn tidlig nok kan det bidra til å forhindre at utfordringer vokser seg større og blir et hinder for elevenes læring.

Udir har utarbeidet en veileder for intensiv opplæring for elever fra 1.-4. trinn i lesing, skriving og regning. Veilederen kan være til informasjon og hjelp for arbeidet med tidlig innsats i disse ferdighetene på de laveste trinnene i skolen.

Elever med stort læringspotensial

Tilpasset opplæring innebærer også å tilrettelegge for elever med stort læringspotensial. Dette er elever som lærer raskere og kan tilegne seg mer kompleks kunnskap sammenlignet med jevnaldrende. Begrepet omfatter både de elevene som presterer på et høyt og avansert nivå, og de elevene som har et potensial for å gjøre det.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilpasset opplæring gjelder for alle elever, lærlinger, lærekandidater og voksne. Å tilpasse opplæringen betyr å tilrettelegge med varierte vurderingsformer, læringsressurser, læringsarenaer og læringsaktiviteter slik at alle får best mulig utbytte av opplæringen. Tilpasset opplæring gjelder alle elever, og skal i størst mulig grad skje gjennom variasjon og tilpasninger til mangfoldet i elevgruppen innenfor fellesskapet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vurderingspraksis - Vurdering for læring

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi vet at vurdering har stor innvirkning på elevenes og lærlingenes læring. En god vurderingspraksis motiverer og har læring som mål. På denne siden finner du fagtekster, filmer og refleksjonsspørsmål.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artikkel | | Kunnskapsdepartementet

Målet med de nasjonale prøvene er å vurdere om skolen lykkes med å utvikle elevenes grunnleggende ferdigheter. Formålet med kartleggingsprøver er å avdekke behovet for individuell oppfølging og tilrettelegging på individ- og skolenivå.

Nasjonale prøver og kartleggingsprøver har ulike formål, men begge prøveformer er en del av underveisvurderingen og skal være til hjelp for skolen og lærerne.

Nasjonale prøver

Formålet med nasjonale prøver er å gi skolene kunnskap om elevenes grunnleggende ferdigheter i lesing, regning og engelsk. Informasjonen fra prøvene skal danne grunnlag for underveisvurdering og kvalitetsutvikling på alle nivåer i skolesystemet. Prøvene er obligatoriske og gjennomføres om høsten, kort tid etter at elevene har startet på 5., 8. og 9. trinn.
Resultater fra de nasjonale prøvene gir et begrenset bilde av de ferdighetene og den kompetansen elevene har.

Resultatene må derfor ses i sammenheng med annen relevant informasjon om skolen, kommunen og elevene.

Kartleggingsprøver

Kartleggingsprøvene skal brukes av skolen og lærerne til å finne de elevene som trenger ekstra hjelp i løpet av de første skoleårene. Vi har kartleggingsprøver i lesing, regning, engelsk og digitale ferdigheter.

Resultatene fra kartleggingsprøver skal ikke rapporteres til myndighetene, men skal brukes lokalt for at lærerne kan avdekke hvilke elever som trenger ekstra oppfølging, slik at det kan bli iverksatt tiltak overfor disse. Det er viktig at resultatene fra kartleggingsprøvene ses i sammenheng med annen informasjon læreren har om eleven fra før.

Mer informasjon om nasjonale prøver og kartleggingsprøver finner du her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikkel | | Kunnskapsdepartementet Målet med de nasjonale prøvene er å vurdere om skolen lykkes med å utvikle elevenes grunnleggende ferdigheter. Formålet med kartleggingsprøver er å avdekke behovet for individuell oppfølging og tilrettelegging på individ- og skolenivå. Nasjonale prøver og kartleggingsprøver har ulike formål, men begge prøveformer er en del av underveisvurderingen og skal være til hjelp for skolen og lærerne.

# data[].attributes.headline
Hovseter ungdomsskule - video om arbeid med NP

# data[].attributes.subject
Hovseter ungdomsskule - video om arbeid med NP

# data[].attributes.attachment_link.description
Nasjonal prøve i regning I denne filmen får du se hvordan Hovseter ungdomsskole gjennomfører nasjonal prøve i regning. Filmen viser arbeidet FØR - UNDER - ETTER gjennomføring av prøven.

# data[].attributes.attachment_link.description
Frivillige prøver i noen utvalgte ferdigheter og fag. Prøvene kan brukes som en del av underveisvurderingen og i noen tilfeller som hjelp til sluttvurdering.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skoleporten er Utdanningsdirektoratets nettjeneste der skoler og skoleeiere finner relevante og pålitelige data om grunnopplæringen.

# data[].attributes.headline
Nasjonale prøver som et verktøy for underveisvurdering

# data[].attributes.subject
Nasjonale prøver som et verktøy for underveisvurdering

# data[].attributes.attachment_link.title
Nasjonale prøver som et verktøy for underveisvurdering

# data[].attributes.attachment_link.description
This is "Nasjonale prøver som et verktøy for underveisvurdering" by Utdanningsdirektoratet on Vimeo, the home for high quality videos and...

# data[].attributes.headline
PraDa - Nytt forskningsprosjekt om bruk av elevresultater i kommuner og skoler

# data[].attributes.subject
PraDa - Nytt forskningsprosjekt om bruk av elevresultater i kommuner og skoler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Innføringen av nasjonale prøver i skolen har endret skolens rutiner. Det har blitt vanlig med resultatmøter mellom rektorer og lærere og mellom ulike skoler. Forskere skal nå finne ut hvordan resultatene brukes.

Hver høst sitter elever i femte, åttende og niende trinn og svetter over nasjonale prøver i lesing, regning og engelsk. En stund senere får de tilbakemeldingen fra læreren. Elever og foreldre får vite hvordan de gjorde det på prøvene, og det er meningen at hver enkelt elev skal få vite hva de bør jobbe mer med. Slik sett gir prøvene viktig informasjon til læreren.

På mange skoler har rektor møter med lærerne, der klassens resultater diskuteres. Kanskje har rektor også møter med naboskolens rektor og med representanter for kommunen. Skolens resultater på nasjonale prøver er av interesse for flere, både som et vurderingsverktøy og som et styringsverktøy.

Nye rutiner

- Vi ser at det etableres nye organisasjonsrutiner i skolen, sier forsker Sølvi Mausethagen ved Senter for profesjonsstudier.

- Vi finner blant annet at det har blitt vanlig med resultatmøter mellom rektorer og lærere, mellom barneskoler og ungdomsskoler og mellom rektorer ved ulike skoler.

Hun leder et prosjekt som ser nærmere på hvordan skolene og kommunene bruker resultatene fra nasjonale prøver.

Hvordan brukes resultatene?

Forskerne skal nå undersøke hva som skjer i de nye møtepunktene. De skal studere hvordan resultatene diskuteres, hva slags tiltak som blir satt inn, hvordan de følges opp, og hvorfor tiltak eventuelt ikke tas i bruk.

- Rutinene er interessante fordi de sier noe om hva slags arenaer for læring som etableres, sier Mausethagen.

Møtene kan sette i gang kollektive utviklingsprosesser, hvor oppmerksomheten er rettet mot målene i læreplanen i vid forstand. I motsatt fall kan møtene bli mer rituelle øvelser, hvor lærere og rektorer først og fremst er opptatt av å vise at det settes i gang tiltak.

- Resultatene kommer i form av statistikk og i et rasjonelt språk. Hva skjer når dette språket møter lærernes mer erfaringsbaserte, situasjonsavhengige profesjonskunnskap?

Innførte ekstern kontroll

Sølvi Mausethagen var selv lærer på 2000-tallet, og var vitne til en interessant dreining i læreplanen. Påvirket av en internasjonal trend ble nye vurderingsformer innført i skolen, og kompetansemålene ble tydeligere definert. De nasjonale prøvene ble innført som et ledd i kvalitetsvurderingssystemet. Samtidig skulle de nye vurderingsverktøyene føre til læring og utvikling.

- Det har alltid vært intern kontroll i skolen. Vurderinger blir gjort i samråd med læreplan og kolleger, og for eksempel har karakterer vært en form for vurdering som eies av lærerprofesjonen, forteller Mausethagen.

- Det nye på 2000-tallet er den eksterne kontrollen, der lærerne i større grad enn tidligere holdes ansvarlige for elevenes prestasjoner.

Hva skjer når den prestasjonsbaserte ansvarliggjøringen møter den faglige, profesjonelle ansvarliggjøringen? Dette skal nå undersøkes ved hjelp av spørreundersøkelser og intervjuer, i prosjektet som Mausethagen leder.

Har for lite kunnskap

Hun mener vi foreløpig har for lite kunnskap om hvordan former for ekstern kontroll, for eksempel nasjonale prøver, virker. Samfunnsdebatten om skolepolitikk er derfor ofte preget av ideologi og sterke meninger.

- For eksempel er offentliggjøring av resultater omstridt. En idé bak dette er at konkurranse skal gjøre at lærere og elever jobber mer effektivt. I undersøkelsen skal vi spørre lærere og rektorer hva de mener om dette, sier hun.

Reell kritikk mot prøvene

Kritikerne hevder at nasjonale prøver fører til at lærerne legger opp undervisningen etter det som testes. At arbeidet med disse prøvene går på bekostning av kreative deler av undervisningen. Noen frykter at det legges for stor vekt på basisfagene og de grunnleggende ferdighetene, på bekostning av for eksempel sosial kompetanse. Det blir mindre tid til å jobbe med perspektiver knyttet til de bredere, humanistiske målene.

- Mye av dette er nok en reell kritikk, det ser vi både fra internasjonal forskning og fra erfaringer hos norske lærere funnet i andre undersøkelser, sier Mausethagen.

Kritiske eller positive lærere?

Hun mener likevel at vi vet for lite til å kunne si at lærerne er så kritiske og skeptiske som media vil ha det til.

- Mange lærere snakker også om de nasjonale prøvene som viktige bekreftelser på at de gjør det riktige for elevene, sier hun.

- Sannsynligvis handler det om opplevelsen av å jobbe mot samme mål eller ikke. Hvis en lærer opplever at nasjonale prøver gir viktig informasjon for å endre egen praksis og styrke elevens læring, vil trolig ikke denne læreren oppleve dette som så problematisk.

Det kan høres rart ut med andre mål enn å gjøre elevene bedre. Samtidig kan det være at lærerne opplever at skolens mål blir smalere når vurderingsverktøy også blir styringsverktøy.

- Fra andre prosjekter vet vi at nasjonale prøver er den viktigste kvalitetsindikatoren for kommunene. Prøvene får mye fokus i de møtene som skjer mellom kommune og skole, men også mellom rektorer og lærere.

Kan komme i skvis

Spenningen mellom kontroll og læring opptar Mausethagen. Nasjonale prøver brukes til begge.

Som så mange andre tiltak i utdanningssektoren har prøvene en dobbel målsetting: Prøvene skal si noe om hva elever kan på et gitt tidspunkt. Samtidig skal de hjelpe hver enkelt elev til læring.

- Lærerne kan komme i en skvis hvis de ikke opplever at de nye verktøyene fører til at elevene lærer og utvikler seg videre, sier Mausethagen.

- En del av studiene vi har viser at mange lærere opplever at prøvene ikke er så nyttige verktøy for læring. Samtidig vet vi altfor lite om hva som foregår i disse læringsituasjonene. Dette prøver vi å komme nærmere i dette prosjektet.

Tekst: Kjersti Lassen
Denne artikkelen er også publisert i Viten og Praksis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Innføringen av nasjonale prøver i skolen har endret skolens rutiner. Det har blitt vanlig med resultatmøter mellom rektorer og lærere og mellom ulike skoler. Forskere skal nå finne ut hvordan resultatene brukes. Hver høst sitter elever i femte, åttende og niende trinn og svetter over nasjonale prøver i lesing, regning og engelsk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Regning er en grunnleggende ferdighet som går på tvers av fag. Ferdigheten å kunne regne er å bruke matematikk på en rekke livsområder. Det innebærer å resonnere og bruke matematiske begreper, fremgangsmåter, fakta og verktøy for å løse problemer og for å beskrive, forklare og forutse hva som skjer.

# data[].attributes.headline
Forberede, gjennomføre og følge opp nasjonale prøver

# data[].attributes.subject
Forberede, gjennomføre og følge opp nasjonale prøver

# data[].attributes.body
17 min uti

# data[].attributes.attachment_link.description
Per Kristian Larsen fra Utdanningsdirektoratet guider oss gjennom hva som er nytt ved nasjonale prøver i 2014, mens Grethe Ravlo fra Matematikksenteret forteller oss mer om nasjonale prøver og regning.