# data[].attributes.body
Overveje:

(Læsbarhedsanalyse)
Leksis
Syntaks
Semantik

Kan suppleres med at se på læselighed og læseværdighed.

# data[].attributes.body
Håndskrivning

Genreforståelse

Tekstopbygning

Semiotik (ordforråd)

Syntaks.

Grammatik

# data[].attributes.body
Tegn på dysleksi (afkodningsproblemer): ombytning af bogstaver, forkerte lyd på bogstaver.

Tegn på sprogforståelsesproblemer: svært ved at referere, ordforråd, genre.

# data[].attributes.body
Udviklingsmodeller: (Hagtvet: tre niveauer) (Ziegler: fem niveauer)

Fejltyper: lydstavningsfejl, overgeneraliseringsfejl, grammatiske fejl, betydningsfejl og sjuskefejl.

Stavning og læsning går hånd i hånd (sproglig bevidsthed kræves).

Vokallyde (vokaltrappen til korte vokaler) og konsonantlyde og deres udfordringer.

Morfologiske trædiagram (rod-, bøjnings-, afledningsmorfemer)

Leksemer, simpleksord, komplekse ord.

# data[].attributes.body
Ved denne metode var det sværere at holde styr på ordene men man afkoder ved hjælp af billederne og får en historie frem på denne måde.

# data[].attributes.body
Vi forsøgte at læse en tekst ved hjælp af "ordbillede metoden" Det var svært at huske de enkelte ord, især når man skulle bladre vider. Man kom til at læne sig op af billederne for at finde mening i historien. Man kunne gætte sig til dele ved hjælp af konteksten.
Det gav et godt indblik i hvor svær en opgave børnene står overfor, når de skal lære at afkode bogstaver, og tilegne sig læseforståelse, selv ved små historier.

# data[].attributes.body
De to metoder viser de forskellige forudsætninger for at lære.

# data[].attributes.body
- Overskueliggøre oversættelsen (Ord der går igen)
-  Fandt sig et system
-  Mindre fokus på billederne

Diskussion
- Først anvende ordbilledemetoden, for at få et overblik over hvad teksten handler om (visuelt). Herefter kan man bruge lydmetoden,  da teksten vil være nemmere at oversætte/forstå.

# data[].attributes.body
Øvelsen giver et godt indblik i elevernes forskellige forudsætninger for læsning/læring. Lidt som papirskugleanalogien.
Det blev også meget tydeligt hvor meget energi det kræver at holde alle ord/bogstaver i arbejdshukommelsen.
Det er er god koncentrationsøvelse :D
Forforståelsen bliver afgørende for afkodning af teksten.

# data[].attributes.body
Lydmetoden gjorde det letter at oversætte de enkelte bogstaver og ord.. Det var lettere at afkode de enkelte bogstaver og hele ord

# data[].attributes.headline
de tre niveauer for construction-integration model: (lærerprofiler i dansk 2)1. begrebsmæssig og perceptuel afkodning. ord og sætninger har flere betydninger. dvs. hvordan forstås teksten eller ordet, eventuelt individuel forståelse. Børnehavebarnet skal opdage og afkode de forskellige elementer, dvs. bogstaver, mellemrum og lyde, og begynde at eksperimentere med at sætte dem sammen. 2. den tekniske afkodning, mikro(selve ordet) og makro-strukture(hele sætningen)  de semantiske forbindelser mellem ord og sætninger, som hjælper læseren med at kæde sætningen sammen, eksempelvis fordi, derfor. herefter støttes eleverne i at inddele informationerne hierarkisk for at finde ud af hvilke informationer der er vigtigst. i 1. klasse kan eleven skrive små historier, og har kendskab til de fleste bogstaver og deres lyde. 3. eleven knytter indholdet i teksten til egne erfaringer og skaber indre billeder.  Eleverne er i stand til at udforme en kort historie ud fra egne erfaringer/refleksioner. overordnet kan vi sige at begrebet dækker over de ting man skal have styr på når vi læser, man kommer alle tingene igennem og bruger alle dele for at kunne læse en tekst. 

# data[].attributes.subject
de tre niveauer for construction-integration model: (lærerprofiler i dansk 2)1. begrebsmæssig og perceptuel afkodning. ord og sætninger har flere betydninger. dvs. hvordan forstås teksten eller ordet, eventuelt individuel forståelse. Børnehavebarnet skal opdage og afkode de forskellige elementer, dvs. bogstaver, mellemrum og lyde, og begynde at eksperimentere med at sætte dem sammen. 2. den tekniske afkodning, mikro(selve ordet) og makro-strukture(hele sætningen)  de semantiske forbindelser mellem ord og sætninger, som hjælper læseren med at kæde sætningen sammen, eksempelvis fordi, derfor. herefter støttes eleverne i at inddele informationerne hierarkisk for at finde ud af hvilke informationer der er vigtigst. i 1. klasse kan eleven skrive små historier, og har kendskab til de fleste bogstaver og deres lyde. 3. eleven knytter indholdet i teksten til egne erfaringer og skaber indre billeder.  Eleverne er i stand til at udforme en kort historie ud fra egne erfaringer/refleksioner. overordnet kan vi sige at begrebet dækker over de ting man skal have styr på når vi læser, man kommer alle tingene igennem og bruger alle dele for at kunne læse en tekst. 

# data[].attributes.body
Ordniveau
Fælles mål: Afkodning
Efter 2. klasse
Fase 1, niveau 2: Eleven har viden om bogstavernes kontekstbetingede udtaler.
Fase 2, niveau 2: Eleven har viden om stavemåde og betydning af ord i tekster til klassetrinnet.

Maibom og Nielsen:
Læsning = afkodning x sprogforståelse.
Begge komponenter er uundgåelige.

Sætningsniveau
Fælles mål: Sprogforståelse
Efter 2. klasse
Fase 2, niveau 1: Eleven kan forstå betydningen af indholdsord i konteksten.

L = afkodning x sprogforståelse x motivation (Bråten)
L = A x F x M

Tekstniveau
Fælles mål: Tekstforståelse
Efter 2. klasse
Fase 1, niveau 2: Eleven har viden om fortællende og informerende teksters struktur.
Fase 2, niveau 2: Eleven har viden om samspillet mellem tekstens informationer og læserens viden.

Bundsgaard - Lærerprofiler 2 s. 81-83
Læseforståelse = (forlæsning + aflæsning + medlæsning) x ordforståelse x tekstforståelse x scenarie forståelse x kontekst x læseform x eget projekt

# data[].attributes.headline
Sammenhænge mellem læsning og skrivning.

# data[].attributes.subject
Sammenhænge mellem læsning og skrivning.

# data[].attributes.body
- De 4 stadier:

1. Præfonematisk, grafiske tegn som visuelle gengivelser, af en genstand, handling, tanke m.m. Skrevet efter hukommelse. (forberedelse)
2. Semifonematisk, fonologiske strategi men fonematisk upræcist. Brug af grafiske tegn, fantasibogstaver.
3. Fonematisk, identificerer foneme ord og kombinere dem med relevante grafemer. De vil skrive måde som de snakker.
4. Skrivning med konventionel ortografi, koordinerer de fonologiske strategier med de ortografiske mønstre, som de ser i bøger. De bliver opmærksomme på stavemåder fremfor bogstaver/lydforbindelser.

At lære at stave:

Morfem: danne og forme ord.

Morfemer i grupper:
Rodmorfem (stammen simple ord)
Bøjningsformem
Afledningsformem (præfiks, suffiks)
Sammensætningsformem.

# data[].attributes.headline
Progression læse - og skriveudvikling fra 0. - 2. og til 4. 

# data[].attributes.subject
Progression læse - og skriveudvikling fra 0. - 2. og til 4. 

# data[].attributes.body
- 0.kl.
Skrivning: skal benytte sig af fonologisk - og børneskrivning. Derudover skal de kunne holde på en blyant samt skrive med den og anvende et tastatur. De skal have kendskab til det alfabetiske princip, samt skrive ord og sætninger.

Læsning: Eleven skal have kendskab til læseretningen, samt kendskab til bogstavernes lyde for at kunne sammensætte ord. Eleverne skal kunne læse lydrette ord, eksempelvis: sø.

- 2. kl.
Skrivning: De skal kunne skrive store og små bogstaver i hånden og på tastaturet. Derudover skal de kunne udarbejde enkle tekster med billeder og skrift. De skal kunne evne at stave til lette og almindelige ord.

Læsning: Her skal de kunne anvende førlæsestrategier og have en viden omkring stavemåde og betydning af ord (forståelsen af ordene). Så skal de også kunne kombinere tekst og baggrundsviden til at skabe sammenhængende forståelse. Evnen til at danne refleksionsspørgsmål til den enkle tekst skal de også kunne.

- 4. kl
Skrivning: Eleverne skal kunne skrive med en læselig og sammmenbundet håndskrift samt på tastatur. Eleven skal have viden om opsætning af tekst i håndskrift og tekstbehandling.

Læsning: Navigere ud fra søgespørgsmål på alderssvarende hjemmesider og biblioteker. De skal kunne vurdere hjemmesiders relevans ift. deres søgespørgsmål og kildekritik af dette. Derudover skal de kunne formulere enkle læseformål

# data[].attributes.headline
Fælles Mål - overgangen fra 0. til 1. klasse 

# data[].attributes.subject
Fælles Mål - overgangen fra 0. til 1. klasse 

# data[].attributes.body
- Ifølge Fælles Mål er overgangen først synlig efter 2. klasse

# data[].attributes.headline
Vi nåede ikke FM, så dem må vi kigge på hjemme - og næste gang

# data[].attributes.subject
Vi nåede ikke FM, så dem må vi kigge på hjemme - og næste gang

# data[].attributes.body
- Afkodning
- Læseforståelse
- Læsekompetencer
- Læseudvikling
- Induktiv
- Deduktiv
- Ens egne erfaringer med læse- og skriveundervisning

# data[].attributes.body
deduktiv og induktiv undervisning, og vigtigheden af at kombinere begge metoder.
sekventiel og holistisk tilgang, hvor man hhv. dykker ned og ser mere overordnet.
motiverende læsestradegier.
Børnestavning og lydforståelse.
introduktion til Bundgaards læseformel.

# data[].attributes.body
Vi har berørt noget omkring formål med læsning, hvordan vi selv lærte at skrive/læse og det deduktive element omkring den type undervisning.
Vi har berørt forholdet mellem det sekventielle og holistiske forhold i undervisningen.
Vi har snakket om skriveudvikling, hvordan de forskellige elementer i denne, spiller sammen i forhold til læseudviklingen.

# data[].attributes.body
Deduktiv metode: Læreren fylder viden på eleverne og herefter lader dem afprøve denne viden i praksis.
Induktiv metode: Elevernes egne konklusioner i centrum.

# data[].attributes.body
- Læseformler: div. "grundformer" og den udvidede læseformel, jf. Bundgaard
- Snakket om diverse begreber, der har indflydelse på læring af læsning og skrivning
- Induktiv og deduktiv undervisning

# data[].attributes.body
- Læsning og læseundervisning
- Hvor og hvornår læsningen anvendes
- Læsestrategier - og didaktik
- Læse - og skriveundervisning fra vores egen skolegang
- Elevens skriftsprogskompetencer