# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly | Tekoälykuvat laukaisevat aivoissa hälytyksen vaarasta, kertoo Husin johtava psykologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoälyllä luodut kuvat saavat aikaan sisäisen hälytyksen vaarasta. Tuorein esimerkki on, kun S-Marketin mainoksessa käytetty tekoäly herätti kritiikkiä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Koodaustaidoton äiti rakensi sivuston, joka kokoaa Helsingin vaipanvaihtopaikat kartalle – tekoälytutkija riemastui

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly | Tuntemamme yhteiskunta loppuu nyt, sanoo Anna Kontula

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoälystä puhutaan aivan liian kapealla tavalla, sanoo Anna Kontula. Hänen mukaansa se muuttaa suhteemme lähes kaikkeen. Myös rakkauteen ja Jumalaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nykyteknologian haitat ovat työntäneet ihmiset analogisuuden ja fyysisten levyjen pariin. Syöstävätkö tekoälybiisit striimausalustat lopulta pois vallasta?

# data[].attributes.attachment_link.title
Mainonta | Z-sukupolvi on ”allerginen mainonnalle”, ja siksi yritykset tekevät nyt itse draamasarjoja

# data[].attributes.attachment_link.description
Yritykset eivät enää yritä keskeyttää ihmisten viihtymistä mainoksilla, vaan ne tekevät itse viihdettä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuoret | Senja Kangas, 14, elää Snäpissä: nyt hän kertoo, miksi niin tekevät ”kaikki”

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikki nuoret ovat koko ajan Snapchatissa. Mitä he siellä tekevät? Senja Kangas, 14, kertoo ja näyttää yhden päivän viestit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UBTech-yhtiö esitteli kumppanirobotit lehdistölle Shenzhenissä. Video: Karsten Hohmann/Yle, UBTech

Kiina

Kiinalaisen UBTech-yhtiön julkistamat häkellyttävän todentuntuiset kumppanirobotit näyttävät, kuinka vauhdikkaasti humanoidirobotit kehittyvät juuri nyt.

Kiinalainen UBTech julkisti kumppanirobotit ihmisten elinkumppaneiksi. Ennakkotilauksia on yli 13 000.

Robotit muistavat keskustelut ja tunnistavat emotionaalisen tekoälyn avulla omistajan tunnetilan. Niillä on ihmisen ihoa mukaileva silikoni-iho.

Kohderyhmänä ovat nuoret aikuiset ja yli 60-vuotiaat. Robotit eivät osallistu intiimiin kanssakäymiseen tai tee kotitöitä.

Hinnat ovat 15 500-128 000 euroa. Toimitukset alkavat syyskuussa.

SHENZHEN Ääretön rakkaus - Endless love.

Tämän otsikon alla kiinalainen tekkiyhtiö julkisti juuri uudet kumppanirobotit, tai "hyper-realistiset kumppanihumanoidirobotit", jollaisiksi se uuden uutukaisia tuotteitaan kutsuu.

Robotteja valmistaa UBTech-niminen yhtiö. Ennakkotilauksia sillä oli lanseerauspaivänä yli 13 000.

UWorldin brändijohtaja Michael Tam esitteli kumppanirobotteja Shenzhenissä tällä viikolla. Kuva: Olli-Pekka Sulasma/Yle

UBTechin "kumppanirobotit" muistavat keskustelut, joita käyvät ihmisten kanssa. Ne osaavat pitää katsekontaktin puhuessaan. Ne oppivat tunnistamaan omistajansa tunnetilan ja reagoimaan siihen.

Media pääsi Shenzhenissä tutustumaan naispuoliseen kumppanirobottiin Xiao Uhun ja miespuoliseen Ling Yehen.

Xiao U on 168 senttiä pitkä ja painaa 35,2 kiloa. Sen iho tuntuu pehmeältä.

Ling Ye on 181 sentin pituinen, painoa on 42 kiloa ja paidan alla piileksii six pack, eli vahvoiksi treenattujen vatsalihasten muoto.

Kumppanirobotit on mahdollista muokata ostajien toiveiden mukaan.

Entistä ihmismäisempiä robotteja

UBTechin mukaan sen kumppanirobotit ovat edelläkävijöitä.

Ne ovat ensimmäiset ihmisen kokoiset humanoidirobotit, joiden koko vartaloa ja sen sisään jäävää koneistoa peittää luonnollista ihoa mukaileva niin sanottu biomimeettinen silikoni-iho.

Halpoja eivät kumppanirobotit ole. Niitä on kolmentasoisia, ja hintahaarukka on 15 500 eurosta 128 000 euroon.

Kumppanirobotit on suunniteltu luonnolliseen vuorovaikutukseen ihmisen kanssa. Niiden toimintaa ohjaa tunneälyyn perustuva tekoäly.

Tekoälymalli toimii paikallisesti. Robotti voi käsitellä keskusteluja ja vuorovaikutusta olematta riippuvainen pilvipalveluista. Käyttäjätiedot tallentuvat laitteeseen. Niitä ei ladata pilveen, yhtiö lupaa.

Alan asiantuntijat ovat yksityisyyden takaamisesta huolissaan, mutta UBTech vakuuttaa datan pysyvän vain käyttäjän hallussa.

- Jokainen yhtiömme robotti noudattaa kunkin maan ja alueen datayksityisyyden tiukimpia sääntöjä, Michael Tam sanoo.

Kumppanirobotti tunnistaa yli 20 tunnetilaa ja osuu tunnistamisessa oikeaan 90 prosentin varmuudella.

Se muistaa käymistään keskusteluista, mitä söit viikko sitten, minkä vuoksi nukuit viikonloppuna huonosti, eikä se unohda syntymäpäivääsi.

Siksi se osaa tilanteen mukaan opastaa, lohduttaa, kannustaa ja tukea, UBTech lupaa.

Hälyisässä esittelyhallissa Ling Yen oli vaikea kuulla puhetta ja keskittyä siihen.

Yhdellä latauksella robotti toimii enintään neljä tuntia.

Kumppaniroboteilla on 88 robottiniveltä sekä ihmiskehoa jäljittelevä selkäranka. Niiden ansiosta robotti pystyy UBTechin mukaan jäljittelemään 90 prosenttia ihmisen perusliikkeistä.

Naispuolinen robotti antoi tanssinäytteen ihmistanssijan käsivarsilla. Video: UBTech

Ei seksiä tai kotitöitä, kiitos

Kiinalainen some risti kumppanirobotit heti paikalla tyttö- ja poikaystäväroboteiksi.

Mitään seksinukkeja kumppanirobotit eivät ole. Niitä ei ole suunniteltu intiimiin kanssakäymiseen - vielä, sanoo UBTech.

Ne eivät myöskään tee kotitöitä tai kokkaa. Tekoäly ei ole vielä niin kehittynyt, että se sallisi roboteille tällaisiin toimintoihin vaadittavan autonomisen päätöksenteon.

- Vie vielä 5-10 vuotta ennen kuin nämä robotit pystyvät tekemään kotityöt ihmisten kodeissa, Michael Tam arvioi.

Yritys myy kumppanirobotteja vain täysi-ikäisille ostajille. Ostaja sitoutuu moraalisiin käyttöehtoihin. Robottien muuntelusta voi joutua vastuuseen tekijänoikeusrikoksesta.

Kohderyhmänä ovat nuoret aikuiset, animen ja tietokonepelien harrastajat sekä yli 60-vuotiaat. Ehkä siis sellaiset, joilta katoavat tosielämässä ihmissuhteet tai joilla on vaikeuksia luoda luoda niitä.

UBTech kertoi lanseeraustilaisuudessa lahjoittavansa tänä vuonna sata kumppanirobottia kumppaneiksi yksinäisille vanhuksille.

UWorldin kumppanirobottien mainoskuvasto hakee selvästi vaikutteita animesta ja korealaisesta nuorisokulttuurista. Kuva: Olli-Pekka Sulasma/Yle

Humanoidirobotit kehittyvät nopeasti

Ensin robotit korvasivat ihmisen vaarallisissa ja toisteisissa töissä. Nyt ne siirtyvät kumppanuus- ja palvelurooleihin ja lopulta älykkäiksi kumppaneiksi, jotka työskentelevät arjessa ihmisten läheisinä ystävinä.

- Visiomme on askel askeleelta rakentaa tulevaisuus, jossa ihmiset ja robotit elävät yhdessä, Michael Tam muotoilee.

Video: Olli-Pekka Sulasma, Karsten Hohmann, CCTV

Xiao, Ling ja muut kumppanirobotit ovat liikkeiltään ja reagoinneiltaan vielä vähän kankeita, siis robottimaisia. On selvää, että päivitysten tuomien uusien sukupolvien myötä ne ihmismäistyvät edelleen.

UBTech aloittaa kumppanirobottien toimitukset tilaajille syyskuussa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nämä ihmisrobotit ovat totta - kiinalaisyhtiö toi markkinoille häkellyttävän todentuntuisen "kumppanin"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Henrik Wacker and Tuomas Hyytinen and Vesa Vuoristo

# data[].attributes.attachment_link.title
Googlen tekoäly ei erota faktaa ja mainoslauseita – Yle selvitti, miten se kertoo poliitikoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle selvitti, millaisen kuvan Googlen AI-yhteenvedot antavat suomalaisista poliitikoista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolumni | Minä rakastan six seven -meemiä

# data[].attributes.attachment_link.description
Six seven yhdistää meitä aikana, jolloin yhtenäiskulttuuri oli ja meni.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lääkäri Elina Heikkinen sai humpuukia suoltavan kaiman Youtubeen – mikään hahmossa ei ole totta

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen verifiointiimi löysi Youtubesta tekoälyvideoita, jotka antavat kyseenalaisia terveysneuvoja. Videot ovat keränneet 4,3 miljoonaa katselukertaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Teksti-tv:n uumenissa on ällistyttävä löytö: taidemuseo – soitimme Norjaan, jossa kaikki alkoi

# data[].attributes.attachment_link.description
Teksti-tv:stä löytyy urheilutulosten lisäksi myös taidemuseo. Esillä on nyt maailman ensimmäisiä tunnettuja teksti-tv-taideteoksia. Soitimme Norjaan taiteilijalle.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Jouni Munukka and Samuli Huttunen and Teemu Saravirta

# data[].attributes.attachment_link.title
Lilly käytti Tiktokia 15 tuntia päivässä ja yritti itsemurhaa – nyt hän kertoo, miten selvisi

# data[].attributes.attachment_link.description
Laihuutta ja masennusta ihannoivat Tiktok-videot ajoivat suomalaisnuoren itsemurhayritykseen. Tässä jutussa 18-vuotias Lilly ja hänen äitinsä kertovat poikkeuksellisen avoimesti omin sanoin, miten kaikki tapahtui ja siitä, kuinka Lilly selvisi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimenpide-ehdotukset

Tavoite 1 - Kattava mediakasvatus

Suomessa toteutetaan sisällöllisesti, näkökulmiltaan, kohderyhmiltään sekä maantieteellisesti kattavaa mediakasvatusta.

Laaja-alainen ja merkityksellinen medialukutaito kuuluu kaikille. Tavoitteena on, että Suomessa tehdään eri kohderyhmät, aiheet ja näkökulmat huomioivaa sekä maantieteellisesti kattavaa mediakasvatusta monipuolisesti eri tekijöiden toimesta. Omiin vahvuuksiinsa luottavat mediakasvattajat tekevät tavoitteellista yhteistyötä. Mediakasvatuksen suunnittelussa, kehittämisessä ja toteuttamisessa tiedostetaan kohderyhmien moninaisuus sekä paikallinen erityisyys.

Tavoitteen toteutumista tukevat seuraavat toimenpiteet:

Mediakasvatuksessa huomioidaan laajasti eri aihepiirit.

Mediakasvatuksessa huomioidaan kattavasti eri mediat, niiden käyttö ja merkitys ihmisten elämässä ja yhteiskunnassa. Luodaan tilaa keskustelulle mediakasvatuksen sisällöistä sekä tehdään yhteistyötä muiden toimialojen asiantuntijoiden ja kansalaisten kanssa merkityksellisten sisältöjen ja eri lähestymistapojen tunnistamisessa.

Mediakasvatusta suunnataan erilaisille ryhmille.

Medialukutaidot nähdään kansalaistaitoina. Parannetaan kaikkien ihmisten mahdollisuuksia monipuoliseen median käyttöön ja medialukutaitojen kehittämiseen. Kun uusia toimenpiteitä suunnitellaan ja aiempia jatkokehitetään, huomioidaan kohderyhmien moninaisuus ja se, että yksittäinen ihminen voi kuulua useisiin eri kohderyhmiin samanaikaisesti.

Verkostotyötä kehitetään.

Perustetaan, ylläpidetään ja kehitetään verkostoja mediakasvatustyön tueksi. Tehdään tarkoituksenmukaista yhteistyötä myös muiden toimialojen verkostoissa.

Hyödynnetään digitaalisuuden tuomia mahdollisuuksia.

Mediakasvatuksen toteuttamisessa, kehittämisessä ja verkostoitumisessa hyödynnetään digitaalisen median tuomia mahdollisuuksia, kuten verkkokoulutuksia, etäyhteyksiä, avoimia arkistoja ja kokoelmia.

Kehitetään paikallista ja alueellista mediakasvatustyötä.

Mediakasvatusta toteutetaan myös paikalliset erityisyydet huomioon ottaen. Hyödynnetään systemaattisesti paikallisia kumppanuuksia, vahvuusalueita ja rahoituslähteitä. Tutustutaan oman alueen mediakasvatustyöhön ja ohjataan tarvittaessa ihmisiä muiden toimijoiden mediakasvatuspalveluiden pariin.

Mediakasvatuksen viestintää kehitetään.

Kehitetään viestintää ja tiedonkulkua mediakasvatuksen alalla. Eri yhteisöjen ja kohderyhmien tietoisuutta mediakasvatuksesta, sen merkityksestä ja siihen liittyvistä palveluista edistetään.

Mediakasvatustyössä hyödynnetään toimijoiden vahvuuksia.

Tiedostetaan, että mediakasvatusta toteutetaan eri organisaatioissa sekä päätyönä että osana muuta toimintaa. Lisäksi monissa organisaatioissa tehdään mediakasvatukseen liittyvää tai sitä tukevaa työtä. Eri toimijat arvioivat ja tekevät näkyväksi omia vahvuusalueitaan ja kehittävät mediakasvatustoimintaa niiden pohjalta.

Mediakasvatustoiminnan tuloksia jaetaan avoimesti.

Mediakasvatuksessa suositaan avoimia Creative Commons -lisensoituja aineistoja sekä julkaistaan omia mediakasvatusmateriaaleja avoimin lisenssein. Erityisesti julkisella rahoituksella toteutetussa mediakasvatuksessa kiinnitetään huomiota lopputuloksen laajaan käytettävyyteen ja esteettömyyteen. Materiaalien löydettävyyttä ja niistä viestimistä kehitetään.

Tavoite 2. Laadukas mediakasvatus

Suomessa toteutetaan laadukasta, merkityksellistä ja yhdenvertaista mediakasvatusta. Mediakasvatuksen laatua arvioidaan ja kehitetään tutkimusperustaisesti.

Medialukutaitoja kehitetään parhaiten laadukkaan mediakasvatuksen avulla. Mediakasvatus on Suomessa ajankohtaista, tavoitteellista ja tarkoituksenmukaista. Mediakasvatustoiminta on eettistä, esteetöntä, kestävää ja vaikuttavaa. Mediakasvatuksen laatua kehitetään itsearvioiden ja yhteistyössä myös yli toimialarajojen. Laadun kehittämistä tarkastellaan laaja-alaisesti eri näkökulmista. Laadukas mediakasvatus pyrkii edistämään ihmisoikeuksia, tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta, sekä luomaan edellytyksiä kestävälle kehitykselle.

Tavoitteen toteutumista tukevat seuraavat toimenpiteet:

Mediakasvatus on tutkimusperustaista.

Mediakasvatustoimintaakehitetään, suunnitellaan ja toteutetaan mahdollisuuksien mukaan tutkimusperustaisesti. Kotimaista ja kansainvälistä mediakasvatuksen tutkimustietoa levitetään ja tuodaan saataville julkaisujen tuottamisen, tutkimuksen popularisoinnin ja tiedottamisen sekä koulutusten ja muiden tilaisuuksien avulla.

Mediakasvatusosaamista kehitetään.

Pyritään tunnistamaan keskeisiä mediakasvatuksen osaamistarpeita eri alojen ammattilaisten työssä. Osaamista kehitetään systemaattisella ja tarpeisiin vastaavalla perus- ja täydennyskoulutuksella sekä monipuolisilla osaamisen kehittämisen tavoilla. Täydennyskoulutuksissa pyritään suosimaan erityisesti pitkäkestoista, työn arkeen kytkeytyvää kehittämistä. Uusia ja innovatiivisia koulutusmahdollisuuksia, esimerkiksi vertaiskoulutusta, kehitetään vastaamaan erilaisiin osaamistarpeisiin.

Mediakasvatuksen arviointia kehitetään.

Kehitetään mediakasvatustoiminnan arviointikäytäntöjä ja kehitetään toimintaa arvioinnin perusteella. Edistetään oman ammatillisen toiminnan itsearviointia.

Mediakasvatusta tehdään yhdessä ja kasvatettavia arvostaen.

Mediakasvatusta suunniteltaessa, kehitettäessä, tutkittaessa ja toteutettaessa kohderyhmiin kuuluvat ihmiset voivat mahdollisuuksien mukaan vaikuttaa toimintaan, sen tavoitteisiin, sisältöön ja käytännön toteutukseen. Kasvatuksen kohderyhmiä arvostetaan.

Mediakasvatuksessa tehdään kansainvälistä yhteistyötä.

Kehitetään mediakasvatuksen laatua kansainvälisessä yhteistyössä. Seurataan alan kansainvälistä kehitystä ja tutkimusta sekä tehdään tarkoituksenmukaista yhteistyötä pohjoismaisella, eurooppalaisella ja maailmanlaajuisella tasolla. Suomalaista mediakasvatusta tehdään näkyväksi maailmalla verkostoitumisen, yhteistyön ja tiedottamisen avulla.

Mediakasvatuksen tavoitteellisuutta ja toimintatapoja kehitetään.

Laadukas mediakasvatus on tavoitteellista työtä. Mediakasvatustyön tavoitteenasettelua, sisältöjä ja toimintatapoja kehitetään. Tietoa toimintamalleista ja toimintatavoista jaetaan mediakasvatusyhteisön kesken esimerkiksi verkostoissa, koulutuksissa ja tiedottamalla. Onnistumisten lisäksi myös epäonnistumiset nähdään arvokkaina oppimiskokemuksina, joista yhteisö voi oppia.

Mediakasvatuksen arvopohja näkyy toiminnassa.

Mediakasvatustyön yhteinen arvopohja rakentuu erityisesti kansainvälisille ihmisoikeussopimuksille, mutta sitä toteutetaan lisäksi toimiala- ja myös organisaatiokohtaiset arvot huomioiden. Mediakasvatuksen arvolähtökohdista keskustellaan avoimesti ja arvojen merkitys toiminnalle tiedostetaan.

Mediakasvatus on ajankohtaista ja relevanttia.

Mediakasvatustyössä ennakoidaan ja seurataan maailman, yhteiskunnan ja kulttuurin muutoksia ja kehitystrendejä, ja otetaan ne toiminnassa huomioon.

Tavoite 3. Systemaattinen mediakasvatus

Suomessa toteutetaan systemaattista ja pitkäjänteistä mediakasvatusta.

Mediakasvatuksen systemaattisuutta kehitetään toiminnan suunnitelmallisuudella, johtamisella sekä resurssien tarkoituksenmukaisella kohdentamisella. Pitkäjänteinen ja linjakas mediakasvatus mahdollistaa osaamisen kertymisen, toiminnan kehittämisen ja sen aseman vakiintumisen. Suunnitelmallisuus auttaa huomioimaan monipuolisesti mediakasvatuksen aihealueita, esteettömyyttä sekä tavoittamaan mediakasvatuksen kohderyhmiä kattavasti.

Tavoitteen toteutumista tukevat seuraavat toimenpiteet:

Mediakasvatuksen tietopohjaa vahvistetaan.

Mediakasvatuksen tietopohjaa vahvistetaan akateemisella tutkimuksella sekä muiden toimijoiden tuottamilla selvityksillä. Tiedon tarpeista käydään keskustelua tutkijoiden, rahoittajien, kehittäjien ja käytännön toimijoiden kesken.

Mediakasvatuksen rahoituspohjaa vahvistetaan ja monipuolistetaan.

Kehitetään mediakasvatuksen rahoitusta yhdenvertaista, laadukasta, kattavaa ja pitkäjänteistä työtä tukevaksi. Hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan kansainvälisiä, valtakunnallisia, alueellisia ja paikallisia rahoituslähteitä sekä kartoitetaan mediakasvatuksellisten toimien rahoitusmahdollisuuksia monialaisesti. Pitkäjänteinen mediakasvatus pyritään varmistamaan riittävällä resursoinnilla organisaatioissa.

Mediakasvatuksen suunnitelmallisuutta kehitetään.

Pilotoidaan, kehitetään ja tuetaan mediakasvatussuunnitelmien tekemistä valtakunnallisesti, alueellisesti, paikallisesti sekä organisaatiotasolla. Mediakasvatussuunnitelmat voivat olla toimialakohtaisia tai toimialarajat ylittäviä. Edistetään mediakasvatuksen roolia jo olemassa olevissa suunnitelmissa ja uusia valmisteltaessa.

Mediakasvatuksen johtamista kehitetään.

Kehitetään mediakasvatuksen johtamista toiminnan eri tasoilla. Tuotetaan tietoa kehittämisen tueksi.

Mediakasvatuksessa otetaan huomioon olemassa olevat rakenteet.

Mediakasvatusta on toteutettu pitkään ja kenttä on monipuolinen. Mediakasvatustoimintaa suunniteltaessa ja rahoitettaessa otetaan huomioon olemassa olevat rakenteet, resurssit, toimijat ja verkostot, ja luodaan tarvittaessa uusia. Uusia mediakasvatuksellisia toimia pyritään alusta asti kehittämään osana jo olemassa olevia rakenteita toiminnan pysyvyyden turvaamiseksi.

Mediakasvatustyötä mallinnetaan.

Kuvaillaan mediakasvatustyötä, sen kehittämistä ja arviointia jaettaviksi toimintamalleiksi. Hyödynnetään ja kehitetään edelleen olemassa olevia mediakasvatuksen malleja kontekstien ja kohderyhmien erityisyys huomioiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa toteutetaan sisällöllisesti, näkökulmiltaan, kohderyhmiltään sekä maantieteellisesti kattavaa mediakasvatusta. Laaja-alainen ja merkityksellinen medialukutaito kuuluu kaikille. Tavoitteena on, että Suomessa tehdään eri kohderyhmät, aiheet ja näkökulmat huomioivaa sekä maantieteellisesti kattavaa mediakasvatusta monipuolisesti eri tekijöiden toimesta. Omiin vahvuuksiinsa luottavat mediakasvattajat tekevät tavoitteellista yhteistyötä. Mediakasvatuksen suunnittelussa, kehittämisessä ja toteuttamisessa tiedostetaan kohderyhmien moninaisuus sekä paikallinen erityisyys.

# data[].attributes.attachment_link.title
“Pienenä vihasin uutisia” – Nyt 14-vuotias Matias Polku johtaa omaa mediaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Matias Polku alkoi jo hyvin nuorena alkoi seurata uutisia, vaikka alun perin inhosi niitä. Nyt hän julkaisee juttuja päivittäin omalla Someuutiset-sivustollaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuolleet | Nuorten ääni -toimituksen pitkäaikainen ohjaaja Ismo Kiesiläinen on kuollut

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiesiläinen oli pidetty nuorisotyöntekijä ja mediapedagogi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Perussuomalaisten tekoälykuvassa on hunnutettu lapsi luokassa – kansanedustaja: Ei vääristä todellisuutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoäly mullistaa poliittista viestintää vauhdilla. Tutkijan mukaan tekoälykuvasto voi hämärtää todellisuuden ja kuvitelman välistä rajaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu Innokas-materiaaleihin ja hyödynnä niitä 2000-luvun taitojen oppimisen tukena!

Tältä sivulta löydät Innokas-verkoston kouluttajien ja yhteistyökumppaneiden toteuttamia käytännönläheisiä materiaalipaketteja. Voit käyttää materiaaleja ei-kaupalliseen koulu- ja kerhotoimintaan sekä itseopiskeluun. Materiaalit on toteutettu osana Innokas-verkoston toimintaa ja sisältävät sekä ohjelmointiin ja robotiikkaan, innovaatiokasvatukseen, monialaisiin oppimiskokonaisuuksiin että Suomi-Kiina kouluyhteistyöhön liittyviä kokonaisuuksia.

Materiaaleihin ja niiden käyttöön pääset tutustumaan myös Innokas-verkoston järjestämissä tapahtumissa ja koulutuksissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu Innokas-materiaaleihin ja hyödynnä niitä 2000-luvun taitojen oppimisen tukena! Tältä sivulta löydät Innokas-verkoston kouluttajien ja yhteistyökumppaneiden toteuttamia käytännönläheisiä materiaalipaketteja. Voit käyttää materiaaleja ei-kaupalliseen koulu- ja kerhotoimintaan sekä itseopiskeluun. Materiaalit on toteutettu osana Innokas-verkoston toimintaa ja sisältävät sekä ohjelmointiin ja robotiikkaan, innovaatiokasvatukseen, monialaisiin oppimiskokonaisuuksiin että Suomi-Kiina kouluyhteistyöhön liittyviä kokonaisuuksia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Frozen Nights on lapsille ja nuorille suunnattu kansainvälinen elokuvatapahtuma, joka järjestetään Oulun kansainvälisen lasten- ja nuortenelokuvien festivaalin yhteydessä.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Eronen, Ville (Rantakylän normaalikoulu) Nurmi, Tommi (Rantakylän normaalikoulu) Nyyssönen, Kimmo (Rantakylän normaalikoulu)

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulevaisuuden tekijät -projektin opettajan käsikirja - Library of Open Educational Resources (aoe.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Avointen oppimateriaalien kirjasto – aoe.fi

# data[].attributes.headline
 Nopeista vastauksista ei ole hyötyä, jos kukaan ei ehdi kuulla niitä

# data[].attributes.subject
 Nopeista vastauksista ei ole hyötyä, jos kukaan ei ehdi kuulla niitä

# data[].attributes.attachment_link.title
Katri Saarikiven kolumni: Nopeista vastauksista ei ole hyötyä, jos kukaan ei ehdi kuulla niitä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kyky jakaa ja oppia yhdessä tulee määrittämään, lisääkö tekoäly todella työn tuottavuutta vai kärventääkö se ihmisaivot, Saarikivi kirjoittaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vastaavalta päätoimittajalta: Luottamusta ei voi myydä eikä sillä saa myydä – Pasasella ja Rantasella ei käydä kauppaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle, MTV ja eturivin uutiskasvot käynnistävät harvinaisen yhteiskampanjan somehuijauksien lopettamiseksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yhdysvalloissa tuomio somejäteille: Meta ja Google aiheuttivat tahallaan lapselle riippuvuutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Päätös voi vaikuttaa tuhansiin vastaaviin teknologiayhtiöitä vastaan nostettuihin kanteisiin Yhdysvalloissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaipaatko tunneillesi uusia ideoita? Wordwallilla luot interaktiivisia ja tulostettavia tehtäviä vain muutamassa minuutissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Presentation - About the AILit Framework FIN Digikilta.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä väliä on, jos teet leikkisän karikatyyrin tekoälyllä? Paljonkin, sanoo asiantuntija

# data[].attributes.attachment_link.description
Yksi ChatGPT-kysely voi tuottaa tuhansia kertoja enemmän päästöjä kuin toinen.

# data[].attributes.attachment_link.title
20-vuotias nainen haastoi someyhtiöt oikeuteen, ja lopputulos voi muuttaa koko alaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Los Angelesissa alkaneessa oikeudenkäynnissä 20-vuotiaan lakitiimi pyrkii osoittamaan tahallisen koukuttamisen. Toistatuhatta vastaavaa tapausta on vireillä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Every student’s work has a story. Process Feedback shows the journey so you can look back and reflect.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Immersiivinen tila mahdollistaa oppimisen uudella tavalla

# data[].attributes.attachment_link.title
Immersiivinen tila mahdollistaa oppimisen uudella tavalla

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuusulan Monion uusi tila tarjoaa uudenlaisia mahdollisuuksia oppimiseen ja opettamiseen. Atean ja kotimaisten kumppaneiden kanssa toteutus onnistui hienosti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Poliisi epäilee Teiskon radiomastoputoamisessa rikosta – taustalla somehaaste

# data[].attributes.attachment_link.description
Esitutkinnassa saadun selvityksen perusteella kolme alle 18-vuotiasta nuorta miestä oli kiivennyt Teiskon radiomastoon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Australian hallitus puolustaa voimakkaasti lasten ja nuorten somekieltoa. Monet nuoret sanovat, että se katkaisee yheydenpidon kavereihin.

Australialaisnuorista osa pelkää, että somekielto katkaisee yhteyden kavereihin. Video: BBC, editointi Marja Väänänen / Yle

Australiasta tulee keskiviikkona maailman ensimmäinen maa, joka kieltää sosiaalisen median käytön alle 16-vuotiailta.

Laki edellyttää, että sosiaalisen median yritykset estävät huomisesta lähtien ikärajaa nuorempien pääsyn alustoilleen.

Kielto koskee kaikkia tunnettuja sosiaalisen median alustoja, kuten Tiktok, Youtube, Instagram ja Facebook. Rajoitusten piirissä on yhteensä kymmenen eri sosiaalisen median alustaa.

Australian hallitus perustelee kieltoa sillä, että sosiaalinen media vaikuttaa haitallisesti nuoriin.

Facebookia ja Instagramia hallitseva Meta, Tiktokin omistava kiinalainen Bytedance ja muut sosiaalisen median suuryritykset ovat arvostelleet lakia.

Lasten oikeuksien puolustajat ja terveysalan asiantuntijat puolestaan korostavat, että laki on välttämätön kasvuiässä olevien nuorten suojelemiseksi.

Videolla tutkija kertoo, miten somen liikakäyttö voi aiheuttaa pahoja ongelmia nuorille. video: Reuters. Editointi:Marja Väänänen/ Yle

Laki on ennakkotapaus: voiko sosiaalisen median käyttöä estää lailla, ja toimiiko täyskielto käytännössä.

Kieltolakeja vireillä myös muualla

Myös muualla suunnitellaan nuorten sosiaalisen median käytön rajoittamista.

Britanniassa nettiturvallisuuslaki tiukentaa sosiaalisen median käytön sääntöjä. Niillä pyritään muun muassa estämään alaikäisiä pääsemästä haitalliseen sisältöön. Laki hyväksyttiin vuonna 2023, mutta siinä ei ole mitään ikärajoja sosiaalisen median käytölle.

Tanskassa tehtiin marraskuussa aloite, joka kieltäisi sosiaalisen median käytön alle 15-vuotiailta. Vanhemmat voivat kuitenkin sallia jo 13-vuotiaille pääsyn tietyille alustoille. Suurin osa parlamentin puolueista sanoo tukevansa aloitetta.

Myös Ranskassa on hyväksytty laki, joka vaatii vanhempien hyväksyntää alle 15-vuotiaiden sosiaalisen median tilien luomiselle. Tekniset vaikeudet ovat kuitenkin estäneet lain käytännön toteuttamisen.

Saksassa 13-15-vuotiaat saavat käyttää sosiaalista mediaa vain, jos vanhemmat hyväksyvät sen. Italiassa puolestaan alle 14-vuotiaat tarvitsevat vanhempien hyväksynnän sosiaalisen median tilin luomiselle. Malesia aikoo kieltää alle 16-vuotiailta somen käytön ensi vuonna.

EU:n parlamentti hyväksyi marraskuussa lausuman, jonka mukaan sosiaalisen median käytön rajaksi tulisi asettaa 16 vuotta. Lauselma ei ole laillisesti sitova.

Kuuntele lisää lasten sosiaalisen median käytön haitoista Maailmanpolitiikan Arkipäivää -ohjelmasta:

Globaali taisto digiturvallisen lapsuuden puolesta

# data[].attributes.attachment_link.title
Australian alle 16-vuotiailta loppuu huomenna sosiaalisen median käyttö

# data[].attributes.attachment_link.description
Australian hallitus puolustaa voimakkaasti lasten ja nuorten somekieltoa. Monet nuoret sanovat, että se katkaisee yheydenpidon kavereihin.

# data[].attributes.attachment_link.title
HS Visio | Halusin apua ruuhkavuosiin ja kehitin elämäntapavalmentajan, joka meni lopulta ”ihon alle”

# data[].attributes.attachment_link.description
Ihmiset kysyvät tekoälyltä apua resepteihin ja treenaamiseen. Mutta voiko se korvata valmentajana painonhallintaguru Patrik Borgin? HS Visio testasi ja neuvoo, miten voit tehdä saman.

# data[].attributes.attachment_link.title
Katri Saarikiven kolumni: Ymmärtäminen edellyttää, että puurrat tiedon parissa – eikä sitä kannata ulkoistaa tekoälylle

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoäly on riuska apuri tiedon käsittelyssä, mutta helppoudesta seuraa ihan uudenlaisia ongelmia, Saarikivi pohdiskelee.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Meidän kaikkien elämä riippuu yhä enemmän tietokoneista, mutta samaan aikaan ymmärrämme niitä yhä vähemmän. Asiantuntijoiden mukaan tämä on huolestuttavaa.

Kirjailija ja koodauslähettiläs Linda Liukas vertaa tilannetta aikaan, jolloin lainoppineet olivat ainoita, joilla oli tieto ja valta päättää yhteiskunnallisista asioista. Nykyään tuo sama valta keskittyy Piilaaksoon ja teknologiayrityksiin, jotka ainoina tietävät, missä mennään ja mitä kohti.

- Jos emme ymmärrä jonkin asian toimintaperiaatteita, emme voi keskustella siitä tasapuolisesti, Liukas summaa.

Kun ymmärrys loppuu

Tuomo Ryynänen, 1980-luvun tietokonekauppaa simuloivan Kallion toiminnallisen tietokonemuseon perustaja, vie ajatuksen harvojen tiedosta astetta pidemmälle:

- En ole ihan varma ovatko teknologiayritykset itsekään enää ihan perillä siitä mitä tekevät.

Pitkän linjan tietokoneharrastaja ottaa leikkisästi esimerkiksi autonsa, joka on ollut 15 kuukauden aikana 100 päivää korjaamolla. Kaikki alkoi ohjelmistopäivityksestä.

- Kukaan ei osaa sanoa mikä siinä on vikana tai mitä sille pitäisi tehdä, hän naurahtaa.

Ryynäsen vertaus saa kuitenkin ajattelemaan kokonaiskuvaa, sillä tietokoneita on nykyään kaikkialla: puhelimissa, älykelloissa, televisioissa, leivänpaahtimissa ja jääkaapeissa.

- Kun niitä ei enää ymmärrä, ei auta kuin nostaa kädet ilmaan.

Ryynänen jatkaa pohtimalla, että yksittäisen ihmisen kohdalla voidaan puhua huonosta tuurista, mutta entä kun pieleen mennyt päivitys koskee vaikka satoja tuhansia ihmisiä?

Monimutkainen yhtälö

Aalto-yliopiston Tietotekniikan laitoksen apulaisprofessori Johanna Viitanen tutkii käytettävyyttä ja ihmislähtöistä suunnittelua.

Käytettävyyttä on jo pitkään kehitetty, jotta ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus olisi luontevaa ja sujuvaa. Niinpä yksi tärkeimmistä tekijöistä on käyttäjäkokemus.

- Käyttäjät eivät pelkästään halua saada tehtyä asioita. He haluavat tehdä niitä mielekkäästi ja jopa innostua siitä tekemisestä, Viitanen selittää.

Suunnittelijoiden on ymmärrettävä käyttäjiä jopa paremmin kuin he itse.

- Käyttäjät eivät usein kysyttäessä osaa sanoa minkälaisia järjestelmiä he tarvitsevat, Viitanen jatkaa.

Jokainen käyttäjä on lisäksi yksilö, jolla on omat tapansa toimia. Tähän apulaisprofessorilla on selkeä ratkaisu:

- Mitä paremmin järjestelmät ovat sopeutettavissa erilaisiin tarpeisiin, sitä parempi käytettävyys niillä on.

Toisaalta mitä enemmän järjestelmät ovat mukautettavissa, sitä monimutkaisemmiksi ne voivat muuttua käyttäjälle.

Vaikeuksien kautta voittoon

Kallion toiminnallinen tietokonemuseo on Tuomo Ryynäselle harrastus. Päivätyössään hän toimii Haaga-Helian tietotekniikan lehtorina. Hän kaipaa korkeampaa oppimiskynnystä tietokoneiden käyttöön.

Hänestä tekoälyjen tuottamilla tietokoneohjelmilla saadaan nopeasti tuloksia, mutta ymmärrys itse prosessista jää puuttumaan. Ryynäsen kokemuksen mukaan moni diginatiivi ei ymmärrä tietokoneita tai niiden logiikkaa yhtään muita paremmin.

- Olen huomannut, että sellaiset perusasiat, kuten mikä on liitetiedosto ja juurihakemisto, on monilla opiskelijoilla hukassa.

IT-alan konkari kaipaakin aikoja, jolloin tietokoneille piti kertoa tarkasti, mitä halusi niiden tekevän. Joskus käteen täytyi ottaa jopa ruuvimeisseli, jotta viesti meni varmasti perille.

- Ennen tietokoneelle annettiin käskyjä, eikä tietokone käskyttänyt meitä, Ryynänen tiivistää.

Hänestä huomionarvoista on se, että kansainväliset teknologiset menestystarinat kuten Nokia, demoskene ja pelitalot olivat seurausta 80-luvun vahvasta tietokonekulttuurista Suomessa.

Simsalabim

Kirjailija Linda Liukaksen mukaan teknologia on muuttunut ihmisten mielissä entisaikojen taikuudeksi. Vertauskuva ei ole ollenkaan kaukaa haettu, sillä jo Applen entinen pääkehittäjä Steve Jobs kuvaili, kuinka yhtiön laitteiden käyttö on kuin taikuutta.

Lisäksi teknologiayritykset vahvistavat mielikuvaa esimerkiksi sillä, että sovelluksissa on nykyään usein taikasauva, jota painamalla algoritmi muokkaa automaattisesti vaikka kuvia.

Teknologiayrityksille helppokäyttöisyys tarkoittaa enemmän käyttäjiä ja parempaa tulosta.

Helppokäyttöisyyttä perustellaan myös demokratialla ja tasapuolisuudella: ihmisillä on oltava samanlainen mahdollisuus osallistua verkossa tapahtuvaan keskusteluun ja kanssakäymiseen sekä ilmaista itseään.

Tämä tuo meidät takaisin kirjailija Linda Liukaksen ajatukseen: mitä vähemmän ymmärrämme tietokoneita ja annamme taikasauvojen heilua, sitä kauemmaksi etäännymme teknologisesta päätöksistä, jotka ohjaavat yhteiskuntaamme.

Kirjailija ei kuitenkaan pidä ratkaisuna sitä, että hylkäisimme tietokoneet:

- Minusta yhä useammalla meistä tulisi olla sanastoa ja kykyä ymmärtää sitä maailmaa miten tietokoneet toimivat.

Liukas myöntää, että kirjoittaminen tietokoneista aikuisille oli hänellekin haastavaa. Tietokoneiden sanasto on matemaattisen tarkkaa ja teknistä. Liukas ei kuitenkaan luovuttanut.

Hän haluaa myös lohduttaa niitä, joilla on pelottava tunne siitä, että teknologia etenee jollain epämääräisellä, omalla kehitysuunnalla.

- Ala on perinteisesti keskittynyt tulevaisuuteen, mutta olen toiveikas että se vetää puoleensa yhä enemmän ihmisiä, jotka ymmärtävät menneisyyden merkityksen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tietokoneet ovat kaikkialla, mutta niitä ymmärtävät enää vain harvat ja valitut

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietokoneet muuttuvat koko ajan helpommiksi käyttää. Samaan aikaan niiden toimintaa ymmärtää yhä harvempi ja se on yhteiskunnallinen epäkohta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Moni opiskelija pärjää huonosti kriittisen ajattelun testeissä – Suomessa on iso työ edessä, sanoo professori

# data[].attributes.attachment_link.description
Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistot ovat tutkineet alempaa korkeakoulututkintoa suorittavien opiskelijoiden kriittisen ajattelun taitoja Suomessa. Lähes 60 prosentilla taidot ovat korkeintaan tyydyttävät.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juhlavuoden Blogi - Sara Sintonen: Animointi? - näkökulma mediakasvatukseen - Mediakasvatusseura ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Sarjan seitsemännessä osassa Sara Sintonen pohtii mediakasvatuksen merkitystä animoinnin näkökulmasta. Animaatioiden tekeminen yhdistää luovuuden, kriittisen ajattelun ja tunteiden ilmaisun ja siinä piilee sen kasvattava voima.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etenkin Facebook ja Instagram sekä Microsoft rajoittavat poliittista ja yhteiskunnallista mainontaa vastavetona EU:n uudelle asetukselle poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä.

Instagram, Facebook, Youtube ja Microsoft lopettivat poliittisten mainosten julkaisun lokakuun alussa. Metan somealustat ja Microsoft rajoittavat joissakin aiheissa myös muuta yhteiskunnallisesti kantaaottavaa mainontaa. Kuva: Unsplash, Silja Viitala / Yle, kuvankäsittely: Eetu Pietarinen / Yle

Juttu tiivistettynä

EU:n uusi asetus poliittisesta mainonnasta on johtanut digijättien päätöksiin lopettaa poliittinen mainonta unionin alueella.

Meta, Microsoft ja Google eivät enää julkaise puolueiden mainoksia, mikä vaikuttaa vaalikampanjoihin.

Puolueet joutuvat miettimään vaihtoehtoisia tapoja tavoittaa äänestäjiä, erityisesti nuoria, kun vaalit lähestyvät.

Meta ja Microsoft rajoittavat myös kantaaottavien yhteiskunnallisten mainosten julkaisua.

EU-asetus vaatii mainosten maksajien ilmoittamisesta ja esimerkiksi QR-koodien käyttöä lisätietojen antamiseksi.

Tämä on tekoälyn avulla tuotettu, toimittajan tarkistama tiivistelmä.

Euroopan unionin tavoite suitsia asiatonta vaalivaikuttamista ja lisätä poliittisen mainonnan avoimuutta on johtanut kummalliseen tilanteeseen. Vastavetona EU:n uudelle asetukselle osa kansainvälisistä digijäteistä lopetti kokonaan poliittisen mainonnan julkaisemisen unionin alueella.

EU-asetuksesta suivaantunut Facebookin ja Instagramin emoyhtiö Meta, Microsoft sekä Youtuben omistava Google ilmoittivat, että heidän yhtiönsä eivät julkaise enää digitaalisilla alustoilla ollenkaan puolueiden poliittista mainontaa tai perinteistä vaalimainontaa.

Meta ja Microsoft rajoittivat muutakin yhteiskunnallista mainostamista. Osa kansalaisjärjestöistä joutuu muokkaamaan mainontaan perustuvaa kampanjointiaan, jotta esimerkiksi somealustat suostuvat edelleen julkaisemaan järjestöjen mainoksia.

- Jollain asteella tämän voisi ikään kuin lukea näpäytykseksi siitä, että ollaan tyytymättömiä EU:n kokonaiseen säätelykehikkoon. Asetus ei kuitenkaan kiellä mitään tällaista toimintaa, oikeusministeriön erityisasiantuntija Sami Demirbas muistuttaa.

Facebook, Instagram ja Youtube pudottivat poliittiset mainokset pois

Jos digijättien ja EU:n erimielisyys jatkuu pitkään, puolueet joutuvat miettimään vaihtoehtoja, miten ne tavoittavat äänestäjiä, kun kevään 2027 eduskuntavaalit lähestyvät. Suosittujen some-alustojen mainonta oli kustannustehokas tapa tavoittaa mahdollisia äänestäjiä.

SDP:n viestintäpäällikkö Enni Saikkonen on huolissaan etenkin siitä, miten puolueet ja ehdokkaat tavoittavat nuoret.

- Mitä tämä tekee yleiselle äänestysaktiivisuudelle, jos vaalit näkyvät huonosti niissä kanavissa, joissa ihmiset viettävät hyvin paljon aikaa - eli somessa? Miten esimerkiksi tavoitetaan nuoret?

Perussuomalaisia on pidetty aiemmissa vaaleissa onnistujina sosiaalisen median käytössä. Puoluesihteeri Harri Vuorenpää murehtii maksetun mainonnan osalta eniten uusien ehdokkaiden tilannetta.

- Sellaisten ihmisten, jotka ovat uusia politiikassa, eivätkä välttämättä kovin näkyviä nimiä vielä, sosiaalisen median mainostaminen on ollut kustannustehokas tapa saada omaa viestiä äänestäjille.

Monet digijätit pitävät EU-asetuksen velvoitteita, kuten raportointi- ja tiedonsäilytysvelvollisuuksia, liian raskaina yhtiöille. Mainoksen yhteydessä on ilmoitettava, kuka sen on rahoittanut ja paljonko mainontaan on käytetty rahaa.

Tiedoista on vastuussa mainoksen julkaiseva mediayhtiö. Laiminlyönneistä voi seurata tuntuvia sakkoja julkaisijayhtiöille.

Suomen suurimman kaupallisen mediayhtiön, Sanoma Media Finlandin mediamyynnin digijohtaja Jaakko Kuivalainen on perehtynyt EU-asetukseen. Hän ei pidä asetusta onnistuneena. Toisaalta, Kuivalaisen mukaan asetuksen tekniset vaatimukset eivät ole niin vaikeita, etteivätkö digijätit pystyisi niitä ratkomaan.

- Päätös vaikuttaisi olevan protesti ja sopii jatkoksi EU:n ja digijättien väännölle, kirjoittaa sähköpostitse Ylelle vastannut Kuivalainen.

Elon Muskin X-viestipalvelu, kiinalaistaustainen Tiktok ja Microsoftin Linkedin ovat rajoittaneet poliittista mainontaa jo aiemmin. Suomalaisjärjestöille kuitenkin juuri Metan alustat ovat olleet tärkeä mainoskanava lahjoitusten hankkimiseen.

EU-asetus tuo QR-koodit poliittisiin mainoksiin

EU-asetus tuli voimaan Suomessa ja muualla unionissa 10. lokakuuta. Sen jälkeen julkaistuista poliittisista mainoksista pitäisi löytyä tieto maksajasta ja linkki lisätietoihin esimerkiksi qr-koodilla.

Paperilehtien kaltaisissa, verkossa julkaistavissa näköislehdissä puolueet pystyvät edelleen mainostamaan. Yksi ensimmäisistä ellei peräti ensimmäinen uuden käytännön mukainen poliittinen mainos julkaistiin Keskisuomalainen-konserniin kuuluvassa Savon Sanomissa 10. lokakuuta, samana päivänä kuin EU-asetus tuli voimaan.

Sanoman yksi kumppani digitaalisissa mainoksissa on Microsoft. Sen vuoksi Sanoma ei tällä hetkellä myy verkossa julkaistavia mainoksia poliittisille puolueille. Tällaisia mainoksia on näytetty aiemmin esimerkiksi Helsingin Sanomien tai Ilta-Sanomien sisältöjen yhteydessä.

Lehtiin painettuja poliittisia mainoksia Sanoma myy edelleen.

Sanoma: Poliittinen digimainonta onnistuu taas eduskuntavaaleihin mennessä

Jaakko Kuivalainen vakuuttaa, että Sanoma pystyy oman kehitystyönsä ansiosta myymään myös digitaalista mainontaa puolueille ja ehdokkaille viimeistään eduskuntavaaleihin mennessä, Microsoftin linjauksista huolimatta.

Oikeusministeriön Sami Demirbas kertoo, että EU-komissio käy digijättien kanssa keskustelua säätelystä ja tilanteen ratkaisusta.

Mahdollista on, että suomalainen kaupallinen media hyötyy digijättien ja EU:n kiistasta poliittisen mainonnan säätelystä.

- Uskon, että mediat jotka pystyvät jakelemaan kaikkea mainontaa hyötyvät, koska esimerkiksi Meta on ollut merkittävä kanava hyväntekeväisyysjärjestöjen varainkeruussa. Samoin aluevaaleissa alueelliset sanomalehdet hyötyvät digitaalisen poliittisen mainonnan kohdentamisen vaikeutuessa, Kuivalainen arvioi.

Digijätit rajoittavat yhteiskunnallista mainontaa muutenkin

Puolueet ja ehdokkaat voivat edelleen jakaa omilla tileillään poliittisia viestejä. Omille viesteille ei voi kuitenkaan ostaa lisää näkyvyyttä.

Myös muut kuin puolueiden tai ehdokkaiden mainokset, jotka tulkitaan poliittisiksi, ovat joidenkin digijättien pannassa. Esimerkiksi Meta tai Microsoft ei hyväksy - mainostajasta riippumatta - digimainoksia, joissa on yhteiskunnallisia aiheita.

Tällaisia aiheita ovat esimerkiksi perheväkivalta, ihmisoikeudet, ilmastonmuutos, maahanmuutto, nuorten työllistyminen tai ulkopolitiikka. Facebookin, Instagramin ja Threadsin omistaja Meta on jakanut esimerkkejä kielletyistä ja sallituista mainoksista.

Metan mukaan julkaisukelvoton mainoslause olisi seuraava: "meidän kaikkien täytyy vaatia yhtäläisiä oikeuksia naisille".

Julkaisukelpoinen lause olisi: "kansalaisoikeusnäyttely avautuu maanantaina".

Ympäristön liittyvä julkaisukelvoton mainoslause olisi: "miten voimme torjua ilmastonmuutosta tehokkaammin?"

Sallittu ympäristöaiheinen lause olisi: "uusilla älykkäillä aurinkopaneeleilla pienennät sähkölaskuasi".

Maahanmuuttoon liittyvä julkaisukelvoton mainos olisi: "tarvitsemme maahanmuuttouudistuksen heti!"

Sallittu maahanmuuttoaiheinen mainos olisi: "Ota yhteyttä maahanmuuttoon erikoistuneisiin asianajajiimme. Voimme auttaa vaikeissa tapauksissa. Soita ja sovi konsultaatio."

Kantaaottavaa sisältöä ei siis mainontana julkaista, toteavaa mainontaa julkaistaan.

Suomen Microsoft ei halunnut kommentoida Microsoftin EU-laajuisia linjauksia. Myöskään Meta ei halunnut kommentoida asiaa Ylelle.

SDP:n viestintäpäällikkö Enni Saikkonen myöntää, että Metan listaamat julkaistavaksi kelpaamattomat yhteiskunnalliset teemat vaikuttavat enemmän liberaaleilta ja vasemmistolaisilta kuin kansalliskonservatiivisilta.

- Pitää paikkansa. Aika huolestuneena tätä on seurattu, mitä teemoja siellä on. Onko niin, että jatkossa voit mainostaa pekonia, mutta et voi mainostaa tofua, koska tofu katsotaan poliittiseksi, Saikkonen kärjistää.

Entä mitä mieltä mediajohtaja on Metan kieltämistä mainosteemoista?

- Tulkinta heijastelee nykyistä poliittista ilmapiiriä Yhdysvalloissa, Sanoman Jaakko Kuivalainen arvioi.

Asunnottomuuden vastainen vetoomus joutui Metan kieltolistalle

Amnesty Internationalin Suomen osasto on yksi järjestöistä, johon EU:n ja digijättien kädenvääntö vaikuttaa. Järjestö kampanjoi ihmisoikeuksien puolesta ja puuttuu ihmisoikeusloukkauksiin.

Lokakuun alun jälkeen Facebook tai Instagram ei enää hyväksynyt julkaistavaksi maksettua Amnestyn ilmoitusta Suomen asunnottomuutta käsittelevästä vetoomuksesta. Aiemmin Facebook oli julkaissut ilmoituksen.

- Yhteiskunnallista tai lakimuutokseen tähtäävää kampanjointia ei voi enää mainostaa. Käytännössä tämä lopettaa ison osan meidän vetoomusmainonnasta ja on rajoittanut meiltä kampanjatyökalun käyttöä, kertoo digitaalisen viestinnän asiantuntija Emmi Pääkkönen Amnestysta.

Toisen Amnestyn ilmoituksen Facebook suostui julkaisemaan muutosten jälkeen. Kyse oli vankilaan tuomitusta venäläisestä toimittajasta, jonka vapauttamiseksi Amnesty kerää allekirjoituksia vetoomukseen.

Ilmoitus kelpasi jälleen julkaistavaksi, kun mainoksesta avautuvasta tekstistä oli poistettu kohta, jossa kerrottiin some-julkaisun koskeneen Venäjän armeijan pommi-iskua Ukrainan Mariupolin teatteriin, sekä kohta, jossa kerrottiin toimittajan nälkälakosta.

- Me emme voi enää ainakaan kaikilla näillä alustoilla kertoa yhteiskunnallisten asioiden taustoista siinä laajuudessa kuin haluaisimme. Tällöin mennään jonkinlaisten sananvapauskysymysten alueelle, Amnestyn Emmi Pääkkönen kuvaa rajoitusten seurauksia.

Perussuomalaisten puoluesihteeri: "Melkoinen ajankuva kyllä"

Puolueet ovat toistaiseksi odottavalla kannalla, mitä digimainosten julkaisussa tapahtuu. Aikaa eduskuntavaaleihin on vielä puolitoista vuotta.

- Teknologiajäteillä on paljon valtaa. Ihmiset seuraavat tosi paljon uutisia ja yhteiskunnallista keskustelua sosiaalisen median jättien kautta. Ei voida välttämättä luottaa siihen, että toimintakenttä pysyy sellaisena kuin olemme sen oppineet tuntemaan, SDP:n viestintäpäällikkö Enni Saikkonen muistuttaa.

Perussuomalaisten puoluesihteeri Harri Vuorenpää pitää EU:n asetusta "hieman järeänä", mutta silti:

- Kun digijätit tekevät päätöksen X, ja me joudumme miettimään, että kuinka se tulee vaikuttamaan meidän yhteiskuntaan ja jopa meidän demokratiaan, niin onhan se melkoinen ajankuva kyllä.

Mikä sitten on Sanoman Jaakko Kuivalaisen johtopäätös digijättien poliittisen mainonnan rajoituksista?

- Tämä on hyvä osoitus siitä, että demokratia ja avoin yhteiskunta tarvitsevat tervettä ja elinkelpoista paikallista mediaa.

Niin SDP:n kuin Amnestynkin edustajat olettavat, että mainonnan sisältöjen rajoittaminen johtaa entistä kärkevämpiin viesteihin maksuttomissa some-päivityksissä. Kärkeville ja tunnereaktioita herättäville postauksille algoritmit tarjoavat huomiota.

# data[].attributes.attachment_link.title
Instagram ja Facebook lopettivat poliittisten mainosten julkaisun - myös joillekin järjestöjen mainoksille bännit

# data[].attributes.attachment_link.description
Etenkin Facebook ja Instagram sekä Microsoft rajoittavat poliittista ja yhteiskunnallista mainontaa vastavetona EU:n uudelle asetukselle poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Huippuanalyytikko Piilaaksosta sanoo, että tekoäly on kupla: ”Miten tässä on mitään järkeä?”

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmassa on kuplan merkkejä. Tästä ollaan yhtä mieltä niin Wall Streetillä kuin Piilaaksossa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yli 95 000 yläkoululaista mukana Suomen suurimmalla digioppitunnilla - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Elisa ja Mannerheimin Lastensuojeluliitto järjestivät keskiviikkona 8.10.2025 digioppitunnin, johon ilmoittautui yli 400 yläkoulua lähes 200 paikkakunnalta ympäri Suomea. Kyseessä on kooltaan Suomen suurin digioppitunti, joka järjestettiin toista kertaa. Tänä vuonna mukana on yli 95 000 koululaista ja kahden vuoden aikana Jatka Yli 95 000 yläkoululaista mukana Suomen suurimmalla digioppitunnilla lukemista →

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mainokset ujutetaan nyt käsikirjoitukseen, ja näyttelijöiksi palkataan tubettajia. Tämä on vasta alkua, sanovat elokuva-alan vaikuttajat.

B aaritiskillä notkuu nuoria aikuisia, savukone pumppaa ilman sakeaksi, ja tanssilattialla heilutaan kuvitteellisen musiikin tahtiin. Meneillään on Cancel -elokuvan kuvaukset Night Vantaa -ravintolassa.

Ravintola kuuluu Raflaamo-ketjuun, joka on elokuvan kaupallinen kumppani. Tarina vie katsojat myös parturiliike M-Roomiin sekä koko perheen sisäaktiviteettipuistoon Superparkiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elokuvat | Keskellä elokuvaa saattaa nyt olla kohtaus, joka onkin härski mainos

# data[].attributes.attachment_link.description
Mainokset ujutetaan nyt käsikirjoitukseen, ja näyttelijöiksi palkataan tubettajia. Tämä on vasta alkua, sanovat elokuva-alan vaikuttajat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin erotat aidon kuvan tekoälyllä luodusta

# data[].attributes.attachment_link.description
Kokosimme pohdittavaksi seitsemän kysymystä, jos kuvan aitous epäilyttää.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvä opettaja

Teknologian kehitys ja median kiihtyvä muutos haastavat yhteiskuntia - ja tietenkin myös yhteiskuntaopin opetusta. Tämän sivuston tavoitteena on antaa työkaluja näissä haasteissa. Toivomme voivamme tukea työtänne oppilaiden informaatiolukutaidon, kriittisen ajattelun sekä osallistumisen ja vaikuttamisen vahvistajana. Työtämme on ohjannut ajatus, että mediakasvatus, demokratiakasvatus ja ihmisoikeuskasvatus kuuluvat yhteen.

Kokonaisuus etenee yläkoulun yhteiskuntaopin sisältöalueiden ja median yhteyksiä käsittelemällä. Olemme pyrkineet luomaan mahdollisimman sujuvasti käyttöön otettavat lisäosat yhteiskuntaopin jo olemassa oleviin sisältöihin:

1. Arkielämä, oman elämän hallinta ja media
Viime vuosina disinformaatiosta, eli väärän tiedon tarkoituksellisesta tuottamisesta ja levittämisestä, on tullut yhä laajempi yhteiskunnallinen uhka kaikkialla maailmassa. Se on osa autoritääristen johtajien "pelikirjaa": sen avulla halutaan manipuloida mielipiteitä, lisätä epävakautta ja polarisaatiota yhteiskunnissa sekä kärjistää julkista keskustelua. Yksi vastavoima on journalismi, uutismedian käyttämä menetelmä luotettavan tiedon tuottamiseksi.
Siinä missä disinformaatio on käyttäjille ilmaista, journalismi on osin maksumuurien takana. Pysyäkseen riippumattomina toimitusten tulee voida rahoittaa toimintansa itse.

2. Demokraattinen yhteiskunta ja sananvapaus
Demokratian heikkevä kehitys on vuodesta 2006 lähtien edistynyt nopeammin kuin myönteinen kehitys. Demokratiakehityksessä media on voimakas väline - hyvässä ja pahassa. Demokratiakehityksen kannalta tuhoisinta somevaikuttamista taituroivat autoritääriset hallinnot eri puolilla maailmaa. Niiden keinovalikoiman kärjessä on lehdistönvapauden rajoittaminen.
Suomessakin luottamus uutismediaan eriytyy, sosiaalisen median rooli uutislähteenä vahvistuu, globaalien verkkoalustojen valta kasvaa, journalistien häirintä yleistyy sekä mediakulutuksen eriytyminen ja polarisaatio lisääntyvät.

3. Aktiivinen kansalaisuus ja media
Media on väline ja väylä vaikuttaa myös itse. Demokratian kannalta tämä on sekä mahdollisuus että uhka. Kumpi näistä korostuu, riippuu jokaisesta mediankäyttäjästä. Median moniäänisyys on demokratian kannalta on kriittisen tärkeää, mutta niin sanottu someraivo voi vähentää halua osallistua julkiseen, yhteiseen keskusteluun.
Sosiaalisessa mediassa korostuu eronteko muihin, mikä lisää erilaisten kognitiivisten vinoumien vaikutusta ja nopeuttaa disinformaation leviämistä. Tutkimusten mukaan somen algoritmit suosivat voimakkaita reaktioita - ja erityisesti kielteisiä sellaisia. Sananvapauden rinnalla onkin syytä puhua sananvastuusta. Lainsäädäntö on kokonaisuus: sananvapaus ei voi ohittaa muita perusoikeuksia.

4. Datatalous ja media
Jokainen klikkauksemme kerää meistä mediankäyttäjistä verkkodataa, jota "jalostetaan" datatalouden kauppatavaraksi data-analytiikan keinoin. Koneoppimiseen perustuvat algoritmit ohjaavat sitä, mitä tietoa meille seuraavaksi suositellaan. Datataloudessa tieto ei ole koskaan ilmaista - maksamme siitä aina joko rahalla, datalla tai niiden yhdistelmällä.
Datatalouden läpinäkymättömyys ja digitaalisen vallan keskittyminen uhkaa paitsi demokratiaa myös turvallisuuttamme, kun joudumme alttiiksi osin piilossa tapahtuvalle informaatiovaikuttamiselle. Datatalouden sääntely vaatii uutta lainsäädäntöä. Sen säätäminen on tasapainoilua sananvapauden, vapaiden markkinoiden, tietoturvan ja yksityisyyden suojan periaatteiden välillä.

Tietopaketteihin kuuluu:

Video
Diasarja
Syventävää materiaalia, joihin videot ja diasarjat pohjautuvat
Yhteisöllisiä tehtäviä
Itsenäisiä tehtäviä
Täsmälähteitä aihepiirin opetusta tukemaan

Materiaali on tehty Haaga-Helia ammattikorkeakoulun toimittajakoulutuksessa Uutismedian liiton toimeksiannosta.

Otathan yhteyttä - jääkö jokin mietityttämään, missä voisimme parantaa, puuttuuko jotain?

Vastaava tuottaja: Anne Leppäjärvi
anne.leppajarvi@haaga-helia.fi
040-488 7525

Ulkoasu ja tekninen toteutus: Juuso Koponen
Videoiden suunnittelu ja toteutus: Matti Elo ja Anne Leppäjärvi
Työryhmä: Pauliina Grönholm, Laura Kettunen, Elina Kuismin, Elia Lennes, Tuomas Pulsa, Kaijaleena Runsten, Kim Suponin ja Katja Wirenius

Ohjausryhmä: Susanna Ahonen, mediakasvatusasiantuntija, Uutismedian liitto
Kati Hynönen, puheenjohtaja, Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto HYOL ry
Nina Penttinen, opetusneuvos, Opetushallitus
Kirsi Ruhanen, toiminnanjohtaja, Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto HYOL ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknologian kehitys ja median kiihtyvä muutos haastavat yhteiskuntia - ja tietenkin myös yhteiskuntaopin opetusta. Tämän sivuston tavoitteena on antaa työkaluja näissä haasteissa. Toivomme voivamme tukea työtänne oppilaiden informaatiolukutaidon, kriittisen ajattelun sekä osallistumisen ja vaikuttamisen vahvistajana. Työtämme on ohjannut ajatus, että mediakasvatus, demokratiakasvatus ja ihmisoikeuskasvatus kuuluvat yhteen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly varhaiskasvatuksessa ja koulutuksessa − lainsäädäntö ja suositukset

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoäly koulutuksessa − lainsäädäntö ja suositukset -aineiston tavoitteena on tukea varhaiskasvatuksen ja koulutuksen järjestäjiä tekoälyn hyödyntämisessä osana opetusta ja opiskelua. Kokonaisuus koostuu kahdesta osasta: velvoitteista ja suosituksista sekä niitä taustoittavista taustamateriaaleista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tekoäly voi olla pian kuin sähkö tai netti: sen huomaa vasta kun se ei toimi. Älyä tekoälyä -kokonaisuudessa kerromme, miten tekoäly oppii ja voi auttaa meitä. Hyppää mukaan!

Tekoäly on tullut uudella tavalla osaksi arkeamme, kun keskustelevia ja kuvia tekeviä sovelluksia on netissä kaikkien saatavilla.

Vuosi 2023 oli teksti- ja kuvageneraattoreiden kuumaa aikaa. Pystyimme yhtäkkiä juttelemaan tekoälyn kanssa ja tekemään kuvia pelkästään kirjoittamalla ohjeet sovellukselle.

Nyt on aika katsoa näiden ihmeellisten juttujen taakse ja tutkia, mikä tekoälyn oikein saa toimimaan, ja miten se voi muuttaa elämäämme.

Miten tekoäly on kehittynyt?

Tekoäly tietää asioita, jotka ihminen on sille opettanut. Teoria sen takana on vähintään vuosikymmeniä vanhaa.

Tekoälyllä tarkoitetaan teknologioita, jotka on opetettu tehtäväänsä. Tekoälyyn lukeutuva koneoppiminen on laskentaa, jossa kone etsii saamastaan aineistosta säännönmukaisuuksia ja tekee yleistyksiä. Mitä enemmän dataa, sitä tehokkaampi tietokoneen pitää olla.

Yksinkertaisimmillaan tekoäly vaatii kolmea asiaa: dataa eli tietoa, algoritmejä eli tietokoneen toimintaohjeita ja laskentatehoa eli tietokoneen kykyä käsitellä tietoa algoritmien avulla.

Tietokoneet, algoritmit ja laskentamallit ovat kasvaneet sille tasolle, että tekstiä, kuvia ja videoita tuottavat generaattorit ovat tulleet mahdollisiksi. Kehityksen ennakoidaan kiihtyvän.

Miten kone sitten oppii? Pyysimme asiantuntijoita vastaamaan tähän kysymykseen yhdellä virkkeellä. Katso tästä alta avautuvasta jutusta, mitä he sanovat!

Tekoälyn opettamista vahvistusoppimisella voi verrata koiran kouluttamiseen palkitsemalla ja palkkiotta jättämisellä.

Koneen saama palkkio oikein tekemisestä voi olla esimerkiksi pisteitä, joita sen on käsketty kerätä itselleen. Katsotaanpa nyt koiran ja tekoälyn yhtäläisyyksiä!

No, ei se oikeasti tiedäkään. Tekoälyn älykkyys on illuusio ja harhaa. Esimerkiksi ChatGPT on arvauskone, joka laittaa sanoja peräkkäin.

Tekoäly ei oikeasti ymmärrä tekstiä tai vastaa meille. Algoritmit ja laskentamallit ovat vain niin kehittyneitä, että kone pystyy laittamaan todennäköisimmät sanat peräkkäin meitä miellyttävällä tavalla.

Keskusteleva tekoäly tuntuu meistä tutulta, koska suuriin kielimalleihin pohjautuvat algoritmit jäljittelevät tehokkaasti ihmisen kielelle tyypillisiä tilastollisia rakenteita. Niiden tuottama teksti saa meidät tuntemaan kuin keskustelisimme jonkun kanssa.

Kahdenlaista tekoälyä

Tekoälyä voi olla kapeaa ja yleistä sekä heikkoa ja vahvaa.

Kaikki nykyisin käytössämme oleva tekoäly on kapeaa. Sen avulla voidaan ratkaista vain yksi ongelma kerrallaan. Kapean tekoälyn soveltaminen etenee nopeasti, ja uusia sovelluksia tulee tarjolle koko ajan.

Yleinen tekoäly on edelleen vain teoriaa ja tieteisfantasiaa.

Heikko tekoäly tarkoittaa järjestelmiä, joita ihminen on pystynyt tekemään. Ne osaavat toteuttaa älykkäitä (tai meistä älykkäiltä vaikuttavia) toimintoja, mutta ovat kuitenkin pohjimmiltaan vain tietokoneohjelmia.

Vahvalla tekoälyllä tarkoitetaan algoritmeja, jotka kykenevät itsenäisesti määrittelemään ja ratkaisemaan tiedonkäsittelyongelmia ja -tehtäviä. Vahvalla tekoälyllä olisi mieli. Vahvaa tekoälyäkään ei ole olemassa, kuten ei ole yleistäkään tekoälyä.
Sisältöä tarkennettu 19.3.2024.
(Lähde: Elements of AI, Helsingin yliopisto)

Tekoäly ei ole enää scifi-leffoista tuttuja vihreitä numeroita mustalla ruudulla. Nyt se tekee oikeita, hyödyllisiä asioita, joita me emme enää edes aina huomaa.

Tekoälystä tulee meille tärkeä, mutta hyvin huomaamaton auttaja.

Tekoäly helpottaa arkeamme, kun se nopeuttaa työtämme ja tekee puolestamme tylsiä, toistuvia tehtäviä.

Tällöin meille jää enemmän aikaa tehdä asioita, joita vain me ihmiset osaamme. Tekoäly antaa siis meille aikaa olla enemmän ihminen.

Tekoäly voi auttaa meitä tosi yksinkertaisissa asioissa.

Tekstigeneraattoreilta kuten ChatGPT:ltä voi pyytää ideoita vaikkapa pukeutumiseen, listaa viikon ruuista, suunnitelmaa sometuksista, vinkkejä opiskelemiseen ja pääsykokeisiin lukemiseen, pakkauslistaa inttiin tai matkasuunnitelmaa.

Eli melkein mitä vain keksit siltä kysyä!

Tekstigeneraattorilta saa ideoita ja ohjeita koulutehtäviin, työhakemuksiin, rakkauskirjeisiin, esseisiin, haastatteluihin, mihin vaan missä tarvitaan tekstiä.

Kuvageneraattoreilla voi tehdä uskomattoman hienoja kuvia, vaikka ei itse osaisi piirtää edes tikku-ukkoa.

Mihin tekoälyä kannattaa tai ei kannata käyttää? Katsotaan mitä asiantuntijat vastaavat!

Seuraavassa videossa puhutaan siitä, minkälaisia supervoimia tekoäly voi meille antaa!

Yksi supervoima, jonka tekoäly voi meille antaa, on inhimillisyys. Kun annamme tekoälyn tehdä tylsiä, aikaa vieviä rutiinitehtäviämme, meille jää aikaa olla enemmän ihminen.

Hoitajalla ja lääkärillä jää enemmän aikaa potilaiden kanssa olemiseen, kun asioiden kirjaaminen vie vähemmän työaikaa. Toimittaja voi keskittyä journalistiseen ajatustyöhön, kun tekoäly litteroi haastattelujen äänitallenteet tekstiksi.

Yrittäjä voi valmistaa tuotteitaan samaan aikaan, kun tekoäly palvelee asiakkaita verkkokaupassa ja asiakaspalvelussa.

Tekoälyn supervoima on valtavien tietomäärien käsitteleminen nopeasti. Ihminen voi lainata tätä supervoimaa esimerkiksi GPT-kielimallien kuten Chat GPT:n avulla. Sitä voi pyytää vaikka tiivistämään pitkä teksti olennaisiksi pointeiksi.

Miten tekoäly vaikuttaa työelämään?

Entä miten tekoäly vaikuttaa työelämään ja opiskeluun? Katso video niin mietitään lisää!

Edelleen kannattaa siis opiskella juuri sitä, mikä itseä kiinnostaa. Tekoäly ei tätä tosiasiaa muuta. Pikemminkin sillä on mahdollisuus tukea vahvuuksiamme ja paikata heikkouksiamme.

Tekoäly yleistyy tulevaisuudessa sähkön ja internetin kaltaiseksi asiaksi, jonka olemassaoloa ei tule erikseen ajatelleeksi.

Mieti, miten esimerkiksi internet on muuttanut maailmaa. Voit vaikka kokeilla kieltää itseltäsi netin käyttämisen. Montako minuuttia menee, ennen kuin on aivan pakko tarkistaa jokin asia netistä?

Työelämässä tekoälystä tulee meille sinnikäs, väsymätön ja tarkka työapulainen. Koneella ei ole inhimillisiä tunteita, joten se jaksaa toistaa sille osoitettua tehtävää väsymättömästi. Siksi tekoäly on helppo laittaa tekemään puuduttavaltakin tuntuvia asioita.

Tekoäly luo myös uusia ammatteja. Osa niistä liittyy siihen, miten ihminen ja koneet saadaan toimimaan yhä paremmin yhdessä.

Suurien datamäärien käsitteleminen ja analysointi ei ole enää tietojenkäsittelyn ammattilaisten yksinoikeus, vaan jokaisella on siihen mahdollisuus.

Tekoäly ei ymmärrä asioiden merkityksiä samalla tavalla kuin me. Se ei suoraan korvaa työelämässä yhtään ihmistä, mutta sille voidaan siirtää tehtäviä, joita me olemme aiemmin tehneet.

Ihmisten työaika voidaan silloin käyttää työhön, jota kone ei osaa tehdä.

Tekoälyä pitää käyttää vastuullisesti

Tekoälyn etiikkaa on tutkittu vasta vähän aikaa. Koneoppiminen alkoi yleistyä vuodesta 2016, jolloin myös kysymykset etiikasta heräsivät.

Seuraavassa jutussa pohditaan tekoälyn moraalia.

Somekanavissa tekoäly päättää, mitä ja kenen postauksia näemme. Verkkokaupat suosittelevat meille tuotteita ja suoratoistopalvelut katsottavaa tekoälyn perusteella.

Mutta kuka päättää noista suosituksista? Kenelle tulemme antaneeksi luvan käyttää tietojamme?

Tekoälysovellukset kuten Chat GPT auttavat meitä esimerkiksi tekstin tuottamisessa. Mutta onko eettistä tehdä koulutehtäviä tai töitä tekoälyllä ja jättää se kertomatta?

Mitä tekoälyllä saa tehdä?

Kun ohjelmoimme tekoälyä, kuinka huolehditaan, että sen toiminta on moraalisesti oikein?

Vastuu tekoälyn eettisestä käytöstä on aina niillä, jotka pystyvät aidosti päättämään, mihin tekoälyjärjestelmää käytetään.

Vakavaksi kysymykseksi tekoäly muuttuu asioissa, jotka vaikuttavat ihmisen toimeentuloon, terveyteen tai jopa henkeen. Jos esimerkiksi sosiaaliturvaa tai verotusta annetaan tekoälyn hoitoon, on ihmisellä oltava aina vastuu lopullisesta päätöksestä.

Tekoälystä voi olla lääkärille suuri apu vaikkapa aivoverenvuodon toteamisessa, mutta lopullinen päätös hoidosta pitää olla ihmisellä.

Lääkäriliiton mukaan lääkärillä on velvollisuus hyödyntää uusi teknologia vastuullisesti ja täysimittaisesti potilaidensa hyväksi. Jos uusilla teknologioilla voidaan parantaa potilaan hoitoa, niitä tulisi käyttää (Lääkäriliitto).

Miten sotataidon ydinperiaatteet pätevät robottisotien aikakaudella? (Ylen artikkeli)

Itsenäisesti toimiva asejärjestelmä voi luulla kepillä leikkivää lasta vihollissotilaaksi. Ja osaako taistelurobotti tunnistaa, jos haavoittunut vihollissotilas haluaa antautua?

Vastuullisuus on pitkälti ihmisten tietoisuutta kysyä oikeita kysymyksiä. Tekoälyä käyttäessä voit pohtia seuraavaa yhtälöä:

Kuva: Minna Mustakallio / Yle, Jade Lönnqvist /Yle

Tehtäväpaketti oppijalle - pohdintaa ja tunnistustehtäviä

Alla olevan artikkelin testissä pääset kokeilemaan, erotatko aidot kuvat ja tekoälyn tuotokset toisistaan.

Tekoälyn sanastoa:

AI/Artificial Intelligence (AI, tekoäly): Järkevästi tai tarkoituksenmukaisesti toimiva tietokoneohjelma.

Algoritmi: Joukko tietokoneen toimintaohjeita eli komentoja, jotka on suunniteltu suorittamaan tietty tehtävä tai ongelmanratkaisu.

Antropomorfismi: Ihmisen taipumus liittää inhimillisiä ​​ominaisuuksia eläimiin ja esineisiin ja esimerkiksi keskustelevaan tekoälykielimalliin.

Chattibotti: Keskustelurobotti, tekoälysovellus. joka on suunniteltu simuloimaan ihmisen kanssa käytävää keskustelua.

ChatGPT: Open AI -yhtiön kehittämä chattibotti GPT-kielimalleihin.

Dall·E: Open AI -yhtiön kuvia generoiva tekoälysovellus.

Generatiivinen tekoäly (GenAI): Tekoälyn tyyppi, joka pystyy tuottamaan uutta sisältöä perustuen tietoihin, joilla se on koulutettu. Generointi voi olla tekstin, kuvien, äänen tai muiden sisältötyyppien generoimista.

Hallusinointi: Tilanne, jossa tekoäly tuottaa faktan sijasta faktalta vaikuttavaa sisältöä, joka ei pidä paikkaansa, mutta voi aluksi näyttää ihmisen mielestä vakuuttavalta.

Kielimalli: Järjestelmä, joka laittaa sanoja peräkkäin niiden esiintymisen todennäköisyyden perusteella ja tuottaa uutta tekstiä, esimerkiksi Open AI -yhtiön GPT-kielimallit.

Konenäkö: Järjestelmä, jossa kamera välittää laitteelle tietoa tulkittavaksi. Esimerkiksi pullonpalautusautomaatissa laite lukee viivakoodit ja ratkaisee, mihin koriin palautettava tölkki tai pullo ohjataan.

Koneoppiminen (Machine Learning, ML): Tekoälyn ala, jossa mallit oppivat suorittamaan jonkin tehtävän esimerkkejä matkimalla ilman ohjelmointia.

Midjourney: Samannimisen yhtiön tekoälysovellus, joka tekee kuvia tekstistä.

Neuroverkko: Laskennan malli, joka jäljittelee ihmisaivojen rakennetta tavoitteenaan tunnistaa monimutkaisia kuvioita datassa.

Ohjaamaton oppiminen: Koneoppimisen tyyppi, jossa koneelle ei ole ennakkoon kerrottu, mikä on oikea vastaus. Kone opetetaan löytämään syötetystä datasta kaavoja itsekseen.

Ohjattu oppiminen: Koneoppimisen menetelmä, jossa koneelle kerrotaan ennakkoon, mikä on oikea vastaus, esimerkiksi mikä sähköposti sen pitää siirtää roskiin.

Promptaaja: Henkilö, joka ohjeistaa tekoälyä.

Promptaus: Prosessi, jossa tekoälymallille annetaan ohjaava kehote, joka ohjaa sen tuotoksia.

Puheentunnistus: Tekoälyn kyky tunnistaa ja tulkita ihmisen ääntä.

Puhesynteesi: Tekoälyn sovellus, joka on oppinut jäljittelemään ihmisen puhetta sille syötetyistä malliäänistä.

Stable Diffusion: Kuvia generoiva avoimen lähdekoodin tekoäly.

Syväoppiminen: Koneoppimisen alalaji, joka perustuu monikerroksisiin, keinotekoisiin hermoverkkoihin. Syväoppimisessa verkko oppii poimimaan asteittain korkeamman tason ominaisuuksia raakasyötteestä.

Tiedonlouhinta: Joukko menetelmiä, joilla pyritään löytämään olennainen suuresta määrästä tietoa.

Turingin testi: Matemaatikko Alan Turingin vuonna 1950 kehittämä testi. Kone läpäisee testin, jos ihminen ei pysty erottamaan, onko keskustelukumppani kone vai ihminen.

Vahvistusoppiminen: Koneoppimisen alatyyppi, jossa tekoälymalli oppii tekemään päätöksiä kokeilemalla ja virheistä oppimalla, saamalla palkintoja oikeista toimista ja rangaistuksia väärästä.

Virtuaaliassistentti: Tekoälyn sovellus, joka on suunniteltu auttamaan ihmisiä erilaisissa tehtävissä kuten tiedonhaussa, ajanhallinnassa tai laitteiden ohjauksessa.

(Lähteet: Anna-Mari Wallenberg, Hannu Toivonen, Heidi Kananen, Päivitetty tekoälysanasto, Jukka Niittymaa, Tekoälytermit jotka kannattaa osata, IBM: Topics)

Artikkelia päivitetään aktiivisesti Mediataitoviikoille asti. Älyä tekoälyä - kokonaisuuteen sisältyy mm. tekoälyaiheisia visoja ja kilpailuja kouluille. Tämänkin jälkeen artikkelista pidetään huolta, joten voit huoletta tallentaa sen kirjanmerkkeihisi.

Aiheesta enemmän: Paketissa 2 linkkiä

Aiheesta enemmän

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly päättää jo nyt paljon asioita puolestasi, siksi siitä on hyvä ymmärtää nämä asiat

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoäly voi olla pian kuin sähkö tai netti: sen huomaa vasta kun se ei toimi. Älyä tekoälyä -kokonaisuudessa kerromme, miten tekoäly oppii ja voi auttaa meitä. Hyppää mukaan!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26. Jokaisen ihmisarvoa on kunnioitettava. Etnistä alkuperää, kansallisuutta, sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, vakaumusta tai näihin verrattavaa ominaisuutta ei pidä tuoda esiin asiaankuulumattomasti tai halventavasti.

27. Yksityiselämään kuuluvia erityisen arkaluonteisia seikkoja voi julkaista vain asianomaisen suostumuksella tai jos niillä on poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä. Yksityiselämän suoja on otettava huomioon myös kuvia käytettäessä.

28. Sairaus- ja kuolemantapauksista sekä onnettomuuksien ja rikosten uhreista tietoja hankittaessa ja uutisoitaessa on aina noudatettava hienotunteisuutta.

29. Julkisella paikalla tapahtuvaa toimintaa on yleensä lupa selostaa ja kuvata ilman asianosaisten suostumusta.

30. Julkistakin aineistoa julkaistaessa pitää ottaa huomioon yksityiselämän suoja. Kaikki julkinen ei välttämättä ole julkaistavissa. Erityistä varovaisuutta on noudatettava, kun käsitellään alaikäisiä koskevia asioita.

31. Rikoksesta tuomitun nimen, kuvan tai muita tunnistetietoja voi julkaista, ellei se tuomitun asemaan tai tekoon nähden ole selvästi kohtuutonta. Alaikäisen tai syyntakeettomana tuomitun henkilöllisyyden paljastamisessa on oltava erityisen pidättyväinen.

32. Tunnistamiseen johtavien tietojen käytössä on syytä olla varovainen, kun kyse on vasta rikosepäilystä tai syytteestä.

33. Tietoja rikoksentekijästä, syytetystä tai epäillystä ei yleensä pidä julkaista, jos ne paljastavat erityisen arkaluonteisen rikoksen uhrin.

34. Arkaluonteisen rikoksen uhrin henkilöllisyys on suojattava, ellei sillä ole poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä.

35. Jos tutkintapyynnöstä, syytteestä tai tuomiosta on julkaistu uutinen, asiaa on mahdollisuuksien mukaan seurattava loppuun saakka. Oikeudenkäynnin aikana ei pidä asiattomasti pyrkiä vaikuttamaan tuomioistuimen ratkaisuihin eikä ottaa ennakolta kantaa syyllisyyteen.

Ohjeet on hyväksytty Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistyksen kokouksessa 4.11.2013. Ne astuvat voimaan 1.1.2014.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutkitaan mediaa! on yläkoululaisille suunnattu tapahtumasarja, jonka tavoitteena on monipuolistaa nuorten ymmärrystä mediasta ilmiönä. Tapahtumissa tutustutaan nuorten omaan kokemusmaailmaan liitt…

# data[].attributes.attachment_link.title
Australia aikoo kieltää Youtuben käytön alle 16-vuotiailta lapsilta

# data[].attributes.attachment_link.description
Hallinto oli aiemmin antanut ymmärtää, että Youtube jätettäisiin kieltojen ulkopuolelle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trumpin hallinto on aloittanut vyörytyksen, joka uhkaa Yhdysvaltain lehdistönvapautta. Keinot ovat tuttuja autoritäärisistä maista, ulkomaantoimittaja Esko Varho kirjoittaa.

Esko Varho ulkomaantoimittaja

Presidentti Donald Trumpin hyökkäys mediaa vastaan muistuttaa kovasti Venäjän Vladimir Putinin kauden alkua vuosituhannen taitteessa. Silloin Venäjän 1990-luvulla syntynyt vapaa media murskattiin.

Näin sanomalehti The New York Times kuvasi jutussaan Trumpin uuden presidenttikauden tapahtumia.

- Oligarkit suutelemassa sormusta, oikeusjuttuja mediaa vastaan, rajoitteita siitä, millä medioilla on pääsy Valkoisen talon lehdistöpooliin - kuulostaa hyvin tutulta, Venäjältä paennut tunnettu toimittaja Jevgenija Albats totesi lehdessä.

Trump on hyökännyt useita isoja mediayhtiöitä vastaan.

Tavoitteena on pelotella arvostelijat hiljaiseksi.

Valtion virasto ryhtyi painostamaan mediaa

Trump pyrkimysten keskiössä on liittovaltion viestintäkomissio eli FCC (Federal Communications Comission).

Viraston johtoon Trump on nimittänyt tiukan linjan kannattajansa, Brendan Carrin. Hän näyttää käyttävän virastoa Trumpin kriitikoiden hiljentämiseksi.

FCC valvoo muun muassa televisioyhtiöiden toimilupia, ja Trump on toistuvasti uhkaillut useita Yhdysvaltojen johtavia televisioyhtiöitä toimiluvan menettämisellä.

FCC on aloittanut Carrin johdolla muun muassa tutkinnan televisiojätti NBC:n uutisista ja sen emoyhtiöstä Comcastistä.

Carr väittää, että yhtiöiden sisällä harjoitetaan monimuotoisuutta ja yhdenvertaisuutta toimilupien vastaisesti.

Väite on hyvin kyseenalainen, mutta Carrin tavoite lieneekin ensisijaisesti pelotella.

Carr on käynnistänyt tutkintoja myös muista yhtiöistä. Lisäksi hän on uhkaillut Yhdysvaltain julkisen palvelun NPR- ja PBS-yhtiöitä erilaisilla toimilla, jotka vaarantavat jopa niiden olemassaolon.

Olennaista on tapa, jolla FCC:n painostus tukee Trumpin omia yrityksiä vaientaa mediayhtiöitä.

20 miljardin oikeusjuttu

Trump painostaa mediayrityksiä oikeusjutuilla ja uhkailee niiden omistajia viranomaisten puuttumisella heidän muuhun liiketoimintaansa.

Samankaltaisilla keinoilla myös Putin otti Venäjän median tiukkaan kontrolliin.

Trump on jo vuosikymmeniä käyttänyt oikeusjuttuja tapana painostaa lehdistöä.

Yhdysvalloissa oikeuslaitos on kuitenkin suojannut vuosikymmeniä tiedotusvälineitä poliitikkojen hyökkäyksiltä ja kunnianloukkauskanteilta.

Nyt tilanne on erilainen. Jos mediayritykset eivät taivu Trumpin tahtoon, on mahdollista, että viranomaiset puuttuvat niiden toimintaan mielivaltaisesti.

Trump kiristää oikeusjutuilla sekä suuria että pieniä mediayhtiöitä.

Jo joulukuussa Trump sai televisioyhtiö ABC:n omistaman Disneyn taipumaan 15 miljoonan dollarin korvauksiin, koska ABC:n uutisankkuri George Stephanopoulos oli kommentoinut virheellisesti Trumpin saamaa oikeustuomiota. Korvaus maksettiin tulevan Trumpin presidentin museon ja kirjaston rakentamiseen.

Keskeistä on se, että Disney ei halua aggressiivisesta Trumpista vihollista, joka voisi merkittävästi haitata sen liiketoimintaa.

Trump vaatii korvauksia myös esimerkiksi pieneltä The Des Moines Register -lehdeltä pelkästään sen julkaiseman mielipidetiedustelun takia.

Näkyvin oikeusjuttu koskee CBS-yhtiön 60 Minutes -ohjelman jaksoa viime syksyltä.

Trump vaati kymmenen miljardin dollarin vahingonkorvauksia jaksosta, jossa esitettiin Trumpin vastaehdokkaan Kamala Harrisin haastattelu.

Trump väitti, että ohjelman tekijät olivat leikanneet haastattelun tahallaan Harrisia suosivaksi. FCC:n uuden johtajan Carrin vaatimuksesta CBS on julkaissut koko haastattelun sanasta sanaan, samoin koko haastatteluvideon.

Useimpien viestintäasiantuntijoiden mielestä 60 Minutes ei ole tehnyt mitään virhettä tai hyvästä journalistisesta tavasta poikkeavaa.

Silti Trump on nostanut korvausvaateensa peräti 20 miljardin dollariin.

Jutusta saattaa tulla pelottava ennakkotapaus.

Vaikka vahingonkorvauksille ei näytä olevan mitään perusteita, CBS saattaa silti taipua maksamaan.

CBS:n omistaa mediajätti Paramount. Sen suurin omistaja Shari Redstone on lehtitietojen mukaan painostanut CBS:ää sopimaan jutun Trumpin kanssa.

Syynä on se, että Redstone on myymässä Paramountin ja tienaisi kaupassa miljardeja. Koska Paramount omistaa tv-lähetyslupia, suunniteltu yrityskauppa vaatii FCC:n luvan.

FCC:n uusi johtaja ja Trumpin liittolainen Brendan Carr on suoraan sanonut, että 60 Minutesin tapaus saattaa vaikuttaa FCC:n lupaan kaupalle.

Oligarkki toimii johtajan tahdon mukaan

Maailman rikkaimpiin ihmisiin kuuluva Jeff Bezos omistaa Amazonin lisäksi nykyisin myös Washington Post -lehden.

Aiemmin hän ei juuri puuttunut arvovaltaisen lehden linjaan, mutta viime syksynä hän kielsi lehteä tukemasta Kamala Harrisin valintaa presidentiksi pääkirjoituksessa.

Trumpin valinnan jälkeen Bezos on puuttunut Washington Postin toimintaan suoraviivaisemmin.

Viime viikolla Bezos määräs i, että lehden mielipidesivuston tulee keskittyä joka päivä "henkilökohtaista vapautta ja vapaita markkinoita" edistävään sisältöön. Vastakkaisia mielipiteitä lehti ei julkaise.

Axios verkkomedian mukaan Bezos söi päivällistä Trumpin kanssa samana päivänä, jolloin antoi määräyksen toimitukselle.

Myös Bezos joutuu pelkäämään Trumpin hallintoa. Hänen eri yhtiöillään on miljardiluokan sopimuksia liittovaltion kanssa, ja niitä koskevat myös monet viranomaispäätökset.

Sensuuri on johtanut myös eroihin Washington Postissa. Pilapiirtäjä Ann Telnaes erosi tammikuussa sen jälkeen, kun lehti ei julkaissut hänen piirrostaan, jossa media- ja teknologiajohtajat polvistuvat Trumpin edessä.

Juuri eri medioihin hiipivä suora tai epäsuora itsesensuuri on se tapa, jonka pelätään nakertavan Yhdysvaltain perinteisesti ärhäkästi valtaapitäviä haastavia tiedotusvälineitä.

Kuka pääsee enää esittämään kysymyksiä presidentille?

Trumpin hallinto pyrkii kontrolloimaan myös sitä, kuka pääsee esittämään kysymyksiä presidentille.

Normaalistikin vain rajallinen joukko toimittajia pääsee seuraamaan Yhdysvaltain presidenttiä läheltä ja esittämään hänelle kysymyksiä. Nämä toimittajat on perinteisesti valinnut riippumaton Valkoisen talon kirjeenvaihtajien yhdistys. Siihen toimittajapooliin ovat yleensä aina päässeet tärkeimmät amerikkalaismediat.

Nyt Trump on muuttanut tämän.

Ensin Valkoinen talo sulki Yhdysvaltain tärkeimmän uutistoimiston AP:n toimittajat tiedotustilaisuuksista. Syynä oli se, että AP kieltäytyi kutsumasta Meksikonlahtea Trumpin antamalla uudella nimellä Amerikanlahdeksi.

Trumpin tiedottaja Karoline Leavitt kommentoi AP:n sulkemista ulos lehdistötilaisuuksista.

Trumpin hallinto siis rankaisi uutistoimistoa sen sanavalinnoista.

Myöhemmin Trumpin hallinto ilmoitti valitsevansa jatkossa itse mediat presidentin toimittajapooliin. Toimenpiteen perustelu oli se, että "Valkoinen talo palauttaa vallan takaisin kansalle".

Uusi linjaus näkyi muun muassa surullisen kuuluisassa lehdistötilaisuudessa, jossa Trump läksytti Volodymyr Zelenskyiä.

Ääneen pääsi muun muassa äärioikeistolaisen Real America's Voice -kanavan toimittaja, joka väitti Zelenskyin tapaamisen asuvalinnan olevan epäkunnioittava.

Zelesnkyin univormua haukkunut toimittaja ei ollut ainoa äärioikeistolaisen median edustaja tilaisuudessa. Trump piti toisen kysymyksestä.

Sen sijaan kaksi maailman johtavaa uutistoimistoa, AP ja Reuters, oli molemmat suljettu lehdistötilaisuudesta ulos. Ne tuottavat uutisia käytännössä kaikille merkittävimmille uutisvälineille, myös Ylelle.

The New York Times muistutti artikkelissaan, että juuri näin alkoi lehdistön vapauden nakertaminen myös Venäjällä. Vladimir Putin poisti kriittiset toimittajat Kremlin lehdistöpoolista presidenttikautensa alussa.

Pelko on aseeni

Kaikkien näiden toimenpiteiden yhteinen päämäärä on pelotella mediaa ja muuttaa se myötämieliseksi Trumpille.

Lisää pelotetta luo se, että Trumpin liittovaltion poliisin FBI:n johtajaksi nostama Kash Patel uhosi jo 2023 käyvänsä median kimppuun.

Pelote tehoaa myös haastateltaviin. Amerikkalaiset mediat ovat jo todenneet, että yhä harvemmat ihmiset uskaltava arvostella Trumpia omalla nimellään.

Pian ihmiset eivät ehkä uskalla antaa tietoja tiedotusvälineille edes nimettöminä. Lähdesuoja on nimenomaan tietoja toimittajille antavien ihmisten suojaksi luotu länsimainen periaate, jonka tarkoitus on varmistaa, että väärinkäytökset tulevat julki.

Trump on uhannut kieltää nimettömien lähteiden käytön kokonaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Analyysi: Trump pelottelee USA:n laatulehtiä, Disneytä ja muita mediajättejä - näin median vaientaminen toimii

# data[].attributes.attachment_link.description
Trumpin hallinto on aloittanut vyörytyksen, joka uhkaa Yhdysvaltain lehdistön­vapautta. Keinot ovat tuttuja autori­täärisistä maista, ulkomaan­toimittaja Esko Varho kirjoittaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jätkäsaari | Poliisi selvittää Jätkäsaaren kuolemien yhteyttä someilmiöön – Tämä tiedetään nyt

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaksi nuorta kuoli pudottuaan katolta lauantaina Helsingin Jätkäsaaressa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tälle sivulle on koottu tiivistä tietoa kattauksesta yleisimpiä nuorten käyttämiä sosiaalisia medioita. Mitä vanhempien olisi niistä hyvä tietää ja ottaa puheeksi oman nuoren kanssa?

TikTok

Sovellus kuvien tai lyhyiden, muutamien sekuntien mittaisten tai pidempien videoiden tekemiseen, julkaisemiseen ja katselemiseen

Videoihin ja kuviin voi lisätä ääniä, musiikkia, efektejä, filttereitä ja hashtageja.

TikTokin ydintä on FYP (For you page) eli näkymä, johon algoritmi syöttää sisältöjä aiheista, joista alusta on havainnut käyttäjän kiinnostuneen. Algoritmi määrittää kullekin käyttäjälle kuratoitua syötettä voimakkaasti käyttäjän toiminnan pohjalta eikä niinkään sen perusteella, mitä käyttäjä on valinnut seurata.

Mahdollisuus kommentoida, tykätä ja seurata muita käyttäjiä.

TikTokin kulttuuriin liittyy myös erilaisiin trendeihin osallistuminen. Trendit voivat pohjautua esimerkiksi tiettyyn musiikkiin tai filtteriin, jonka ympärille useat käyttäjät luovat omia versioitaan.

TikTokista voidaan jakaa sisältöjä myös muihin somekanaviin.

Alustalla voi lähettää toisille käyttäjille yksityisviestejä (Direct Message, Dm).

Hashtagien (eli aihetunnisteiden tai avainsanojen) kautta voi päätyä sopimattomaan sisältöön.

TikTokissa voi julkaista kuvia tai videoita, jotka katoavat vuorokauden jälkeen (TikTok Stories).

Ikäraja 13 vuotta.

Tarkka ja aggressiivinen algoritmi ehdottaa jatkuvasti uutta sisältöä, mikä voi lisätä herkästi ruutuaikaa ja sovelluksen koukuttavuutta tai näyttää voimakkaasti vain tietynlaista sisältöä, myös lapsen tai nuoren kehityksen kannalta haitallista sisältöä.
Käyttäjän toimintaan ja kiinnostuksiin pohjaava voimakas algoritmi voi päätyä tarjoamaan kullekin käyttäjälle räätälöidyssä syötteessä sisältöjä esimerkiksi syömishäiriöihin tai epäterveellisiin tai vaarallisiin aiheisiin liittyen.

Video formaattina kiinnittää huomion usein tiukemmin kuin esimerkiksi pelkkä kuva tai teksti.

Videoissa voi esiintyä alaikäisille sopimatonta tai haitallista sisältöä, vihapuhetta tai disinformaatiota.

Alustalla on runsaasti kaupallista sisältöä tai mainontaa.

Kommentit ja vuorovaikutus voivat altistaa kiusaamiselle.

Alustalla esiintyy myös tekoälyllä tuotettuja sisältöjä.

Perheturva-asetuksilla voi pyrkiä rajoittamaan sisältöä ja käyttöaikaa.

Algoritmien toimintalogiikan ymmärtäminen ja ominaisuudet, joilla käyttäjän huomiota kiinnitetään ja ylläpidetään.

Sisällön kriittinen tarkastelu: kaikki ei ole totta tai turvallista.  Moni nuori saattaa käyttää TikTokia tiedon tai uutisten lähteenä.

Medialukutaidon herättelyä esimerkiksi kaupallisten sisältöjen suhteen. Alustalla on myös runsaasti erilaisten päätoimisten sisällöntuottajien tekemiä videoita, jotka tuovat tuloja tuottajalle, vaikka videossa ei varsinaisesti markkinoitaisi mitään.

Toimintatavat kiusaamistilanteissa tai epäasiallisissa tai häiritsevissä kohtaamisissa.

Mitä tietoja itsestä tai muista voi videoissa ja profiilissa jakaa ja mitä on syytä pitää yksityisenä.  Yksityisyysasetukset on syytä tarkistaa nuoren kanssa.

Keskustelua siitä, miten laajalle omat sisällöt voivat TikTokista levitä hyvin nopeastikin ja mitä seurauksia tällä voi olla.

Snapchat

Kuvia ja lyhyitä videoita (snäppejä), jotka katoavat nopeasti.

Mahdollisuus muokata kuvia ja videoita filttereillä, tehosteilla ja teksteillä.

Snäpit voi lähettää kaverille tai julkaista Tarinassa (My Story).

Myös ryhmäkeskustelut mahdollisia.

Snapstreakit (striikit) kertovat päivittäisen yhteydenpidon keston.

Snap Map näyttää kavereiden reaaliaikaisen sijainnin (valinnainen). Käyttäjä päättää jakaako hän sijaintitietonsa julkisesti vai pysytteleekö haamutilassa (Ghost Mode).

Sijainnin voi jakaa myös tietylle ryhmälle.

Ikäraja 13 vuotta.

Katoava sisältö voi luoda harhaanjohtavan turvallisuudentunteen. Ei voida sanoa varmuudella, missä määrin sisällöt alustalla säilyvät, vaikka ne katoaisivat käyttäjien näkyviltä.

Snäppejä voi tallentaa ruutukaappauksella tai sovelluksen chattiin ja sitä kautta omille laitteille.
Miten toimia, jos tuntematon ottaa yhteyttä tai nuori saa epäilyttäviä tai haitallisia kuvia tai videoita ilman suostumusta. Omien tietojen ja kuvien lähettämisessä tulee olla varovainen.

Sijainnin jakaminen voi olla yksityisyyden tai turvallisuuden näkökulmasta haaste.

Striikit (Snapstreak) ovat monelle nuorelle tärkeä tai hauska tapa pitää yhteyttä. Ne voivat kuitenkin luoda myös painetta päivittäiseen viestittelyyn tai tuntua koukuttavilta.

Tavoitteena on pyrkiä välttämään striikin katkeamista, mikä edellyttää säännöllistä palaamista alustalle. Alustalle on tullut myös maksullisia ominaisuuksia, joilla katkenneen striikin voi palauttaa.

Instagram

Kuvien ja videoiden jakopalvelu, jossa voi tykätä, kommentoida ja seurata muita.

Käyttäjän oma profiili voi olla julkinen tai yksityinen.

Hashtageilla voi etsiä sisältöjä eri aiheista.

Tarinat (Stories) ovat vuorokauden jälkeen katoavia kuvia tai videoita.

Kelat (Reels) ovat lyhyitä videoita musiikilla tai äänillä.

Suoratoistossa (Live) käyttäjät voivat lähettää suoraa videota ja olla vuorovaikutuksessa seuraajiensa kanssa reaaliajassa.

Mahdollista lähettää toisille käyttäjille yksityisviestejä (Direct Message, Dm)

Ikäraja 13 vuotta.

Facebook & Facebook Messenger

Sosiaalisen median sivusto yhteydenpitoon, kuvien, videoiden ja viestien jakamiseen.

Oma profiili, jossa julkaistut asiat näkyvät, voi olla julkinen tai yksityinen.

Mahdollisuus liittyä ryhmiin, seurata sivuja ja tapahtumia.

Messenger yksityisviestintään.

Ei juurikaan nuorten käytössä enää, mutta alustan avulla pidetään yhteyttä esimerkiksi sukulaisiin.

Ikäraja 13 vuotta.

Jodel

Anonyymi viestintäsovellus, jossa viestit näkyvät reaaliajassa paikallisella alueella.

Käyttäjiensä paikantamiseen sovellus käyttää GPS-tekniikkaa.

Palvelusta löytyy erilaisia kanavia, jotka kokoavat julkaisuja tietyistä aiheista eri alueilla.

Alustalla käyttäjät keräävät "karmaa". Mitä enemmän karmaa käyttäjä on onnistunut keräämään, sitä enemmän sovelluksen ominaisuuksia hän saa käyttöönsä.

Karma kasvaa aina yläpeukkua painaessa tai kun toinen käyttäjä tykkää omasta viestistä tai kommentista. Runsaasti alapeukkua saaneet keskustelut katoavat.

Nimiä, yhteystietoja tai tunnistettavia tietoja ei saa julkaista. Ei kuitenkaan ole tavatonta, että alustalla jaetaan esimerkiksi toisessa somepalvelussa käytössä olevaa käyttäjänimeä, jonka perusteella keskustelun voi siirtää toisaalle yksityisemmän keskustelun jatkamiseksi.

Ikäraja 16 vuotta.

Twitch

Suoratoistoalusta, jossa käyttäjät voivat katsoa ja lähettää suoria lähetyksiä (striimejä).

Katsojat voivat kommentoida lähetyksiä reaaliaikaisesti, seurata suosikkistriimaajiaan ja olla vuorovaikutuksessa muiden katsojien kanssa.

Erityisen suosittu pelaajien keskuudessa, ja suurin osa sisällöstä liittyy videopeleihin.

Myös muuta sisältöä, kuten musiikkiesityksiä, taidetta ja keskusteluohjelmia.

Sisällöntuottajia voi tukea esimerkiksi tilausten tai lahjoitusten avulla.

Sisältöä moderoidaan, mutta avoimilla kanavilla voi silti kohdata sopimatonta käytöstä.

Ikäraja 13 vuotta.

Millaisia striimejä lapsi seuraa ja miten hän osallistuu keskusteluihin.

Yhdessä tutustuminen ikärajoihin, asetuksiin ja kanavavalintoihin.

VSCO

Valokuvien ja videoiden jakamiseen ja muokkaukseen tarkoitettu sovellus.

Sisältöä voi julkaista omassa profiilissa.

Julkiset julkaisut voivat silti olla muiden nähtävillä ja tallennettavissa. Käyttäjät pääsevät näkemään muiden käyttäjien sisältöjä.

Ei kommentointimahdollisuutta, joten tässä mielessä rauhallisempi ympäristö.

Keskittyy luovuuteen ja itseilmaisuun. Tarjoaa myös vinkkejä valokuvaamiseen.

Ikäraja 13 vuotta.

X (ent. Twitter)

Lyhyiden viestien (postausten) jako- ja seurauspalvelu ajankohtaisten aiheiden ympärillä.

Käyttäjät voivat itse hallita, ketkä näkevät heidän julkaisunsa ja kenen kanssa he ovat vuorovaikutuksessa.

Käyttäjät voivat kommentoida, jakaa uudelleen ja reagoida toisten julkaisuihin.

Erityisen suosittu mielipiteiden ilmaisussa, uutisten seuraamisessa ja yhteydenpidossa esimerkiksi julkisuuden henkilöiden ja asiantuntijoiden kanssa.

Usein nopeatahtinen keskusteluympäristö, jossa keskustelut voivat olla joskus kiivaita ja sisältää haitallista materiaalia tai vihapuhetta.

Nuoret saattavat käyttää X:ää seuratakseen kiinnostuksen kohteisiinsa liittyviä aiheita tai henkilöitä tai keskusteluja tai osallistuakseen niihin.

Ikäraja 13 vuotta.

Voi altistaa haitalliselle sisällölle, vihapuheelle, kiusaamiselle ja väärälle tiedolle.

Mahdollistaa tiedonhakua ja mielipiteiden vaihtoa, mutta kriittisyys on tarpeen.

BeReal

Sovellus, jonka avulla jaetaan omille kontakteille yksi kuva päivässä. Kuvaa kutsutaan päivän 'BeRealiksi'

Sovellus lähettää käyttäjille ilmoituksen kerran vuorokaudessa, satunnaiseen aikaan. Sovellus rohkaisee julkaisemaan oman BeRealin 2 minuutin aikarajan sisään ilmoituksen saapumisesta. Tämän kahden minuutin sisään käyttäjällä on mahdollisuus ottaa useita kuvia ja valikoida niistä. Kahden minuutin aikarajan ulkopuolella käyttäjä voi ottaa vain yhden kuvan, eli mahdollisuudet "editoida" kuvaa ovat vähäisemmät.
Muiden käyttäjien julkaisemia kuvia ei näe, ennen kuin on itse julkaissut päivän BeRealin.

Palvelun idea on, että käyttäjät jakavat muokkaamattoman kuvan juuri siitä, mitä sattuvat tekemään ilmoituksen saadessaan. Sovelluksen kehittäjien visiona on ollut, että käyttäjät jakaisivat rehellisempää ja aidompaa kuvaa arkielämästään, kuin monissa muissa some-sovelluksissa.

Päivän BeReal on näkyvillä omille kontakteille vain yhden päivän ajan. Käyttäjälle itselleen omat "muistot" jäävät näkyviin.
Käyttäjillä on myös mahdollisuus nostaa omia lempikuviaan esille omaan profiiliin.

Lähtökohtaisesti sovelluksessa jaetut kuvat näkyvät vain omille yhteyshenkilöille, mutta tämän voi kiertää asetuksilla.

Pelimäiseksi suunniteltu aikaikkuna kuvan lataamiselle voi tulla mihin aikaan päivästä tahansa, eivätkä käyttäjät tiedä sen ilmestymisestä etukäteen. Nuoret voivat kokea painetta voida ladata päivittäisen kuvansa juuri silloin, kun ilmoitus tulee.
Nuoret saattavat sovelluksen vaatiman rehellisyyden nimissä jakaa kuvia jutuista, joita ei oikeastaan olisi hyvä jakaa. Kuvista saattaa esim. käydä ilmi heidän sen hetkinen olinpaikkansa.

Kuviin on mahdollista myös laittaa sijaintitiedot, mutta ominaisuuden saa pois päältä.

BeReal-kuvista on mahdollista ottaa kuvankaappauksia.

Aiheeseen liittyvät

Tilaa ruutujen lumo -uutiskirje

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiaalisen median palveluita ja sovelluksia - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Tälle sivulle on koottu tiivistä tietoa kattauksesta yleisimpiä nuorten käyttämiä sosiaalisia medioita. Mitä vanhempien olisi niistä hyvä tietää ja ottaa puheeksi oman nuoren kanssa? WhatsApp Mahdollistaa kirjoitettujen viestien, kuva-, video- ja ääniviestien lähettämisen sekä puhelut- ja videopuhelut. Sijainnin ja yhteystiedot Jatka Sosiaalisen median palveluita ja sovelluksia lukemista →

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn about your privacy on Facebook, Instagram and Messenger and the settings you can use to make privacy choices. Get answers to common privacy questions.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uutiset ja ajankohtaisohjelmat Yle Areenassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Uutiset nopeasti ja luotettavasti Yle Areenasta. Ajankohtaiset uutisaiheet kotimaasta ja maailmalta. Katso ja tiedät, mitä maailmassa tapahtuu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pariisilainen teinipoika selaa puhelinta. Ranskassa viranomaiset suunnittelevat sosiaalisen median kieltämistä alle 15-vuotiailta. Kuvituskuva. Kuva: Teresa Suárez / EPA

Ranskassa viranomaiset suunnittelevat sosiaalisen median kieltämistä alle 15-vuotiailta. Pohdinnassa on myös teräaseiden myyntikielto.

Rajoituskeskustelu sai vauhtia, kun 15-vuotias poika vangittiin eilen epäiltynä aikuisen kouluavustajan puukotuksesta Nogentissa Pohjois-Ranskasssa.

Myös presidentti Emmanuel Macron ehdotti kieltoa X-tilillään.

Rajoituksia lasten somen käyttöön on pohdittu myös Kreikassa ja Espanjassa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ranska pohtii somekieltoa alle 15-vuotiaille teinipojan tekemän puukotuksen jälkeen

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Create a 360° Immersive Experience Room with Projection mapping and Digital Art Installation?

# data[].attributes.headline
Tunne ja vuorovaikutus materiaalit Tre 6. luokka

# data[].attributes.subject
Tunne ja vuorovaikutus materiaalit Tre 6. luokka

# data[].attributes.headline
Tunne- ja vuorovaikutus materiaalit Tre 4. luokka

# data[].attributes.subject
Tunne- ja vuorovaikutus materiaalit Tre 4. luokka

# data[].attributes.attachment_link.title
Pian julkaistaan sovellus, jolla halutaan estää alaikäisten pääsy aikuisten verkkosivuille

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolumni | Helsingin Sanomat luopuu ”klikkiotsikoista” kaikissa kanavissa

# data[].attributes.attachment_link.description
HS:n digitilaajia on nyt 200 000 – panostamme yleisen mediakilpailun sijaan tilaajien palveluun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trump määräsi Microsoftia tekemään toimen, josta heräsi vakava huoli

# data[].attributes.attachment_link.description
Koulukino Suoratoisto on tarkoitettu elokuvien esittämiseen varhaiskasvatuksen, perusopetuksen ja toisen asteen lähiopetuksessa. Opetushallitus on hankkinut palvelun elokuvien käyttöluvat näille tahoille. Koulukino tuottaa palvelun ja raportoi elokuvien käytöstä Opetushallitukselle ja oikeudenomistajille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulevaisuuden kaupunki vaatii paljon pahvia ja kuumaliimaa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunta on hyväksynyt 29.4.2025 lakimuutoksen, joka koskee puhelinten ja muiden mobiililaitteiden käyttöä perusopetuksen oppitunneilla. Laki vaatii vielä presidentin vahvistamisen. Uudistunut perusopetuslaki kieltää oppilailta mobiililaitteiden käytön oppituntien aikana. Puhelinta saa käyttää oppimiseen, terveydellisistä syistä tai oppimisen apuvälineenä opettajan luvalla. Laki tulee voimaan 1.8.2025.

Perusopetuksen järjestäjien tulee päivittää omat järjestyssääntönsä lakimuutoksen mukaisesti elokuun alkuun mennessä. Paikallista opetussuunnitelmaa ei tarvitse muuttaa. Muutos mahdollistaa laitteiden käytön rajoittamisen tai kieltämisen myös muuna kouluaikana.

Lakimuutosten tavoitteena on, että puhelimen häiritsevää käyttöä rajoittavat järjestyssäännöt tuovat oppitunneille työrauhaa sekä edistävät oppilaiden oppimista ja siihen keskittymistä.

Opetushallitus suosittelee, että koulut kieltäisivät järjestyssäännöissään mobiililaitteiden käytön kokonaan myös ruokailun aikana ja rajoittaisivat tai kieltäisivät käytön kokonaan välituntien ja siirtymien ajaksi ja muuna opetuksettomana aikana.

- Lisäksi suosittelemme, että lasten puhelimet pysyvät poissa esiopetuksen ja sitä täydentävän varhaiskasvatuksen, aamu- ja iltapäivätoiminnan, kerhojen ja Harrastamisen Suomen malliin liittyvän toiminnan aikana. Puhelinta saisi käyttää tällöin vain henkilöstön luvalla. Rajoitusten ulottaminen koko koulupäivän ja myös sen jälkeisen toiminnan ajaksi vapauttaa aikaa muulle aktiivisemmalle tekemiselle, yksikön päällikkö, juristi Laura Francke sanoo.

Digitaidoista huolehditaan opetussuunnitelman mukaisesti

Uudistuva perusopetuslaki yhtenäistää puhelimien ja muiden mobiililaitteiden käytön oppituntien aikana kaikissa kouluissa. Aiemmin laissa ei ole säädetty, miten laitteita saa käyttää koulupäivän aikana.

Elokuun alusta alkaen oppilaat saavat käyttää mobiililaitteita oppitunneilla vain oppimiseen opettajan luvalla. Oppitunneilla käytetään ensisijaisesti koulun laitteita, ja opettaja päättää, miten ja milloin niitä hyödynnetään oppimiseen ja digitaalisten taitojen harjoitteluun. Opettaja voi ottaa laitteen pois oppilaalta, jos sillä häiritään opetusta.

- Myös jatkossa digitaaliset laitteet ja palvelut ovat osa perusteiden mukaista oppimisympäristöä kaikissa oppiaineissa, johtaja Jarkko Niiranen tarkentaa.

Mobiililaitteen käyttö on sallittu rehtorin tai opettajan luvalla oppitunnilla myös oppimisen apuvälineenä tai terveydellisistä syistä, kuten diabeetikoilla verensokerin seurantaan. Koulujen tulee myös aina sallia mobiililaitteen muu välttämätön käyttö koulupäivän aikana. Välttämättömällä käytöllä tarkoitetaan esimerkiksi yhteydenottoa huoltajaan opettajan luvalla, jos oppilas on sairastunut. Oppilaalla on aina oikeus myös ilman koulun henkilöstön lupaa soittaa hätätilanteessa hätänumeroon.

Opetuksen järjestäjät saavat itse päättää laitteiden säilytyksestä oppitunneilla ja käytöstä ja säilytyksestä muuna kouluaikana, kuten välitunneilla, ruokailussa tai paikasta toiseen siirryttäessä. Nämä tulee kuitenkin kirjata järjestyssääntöihin. Laitteiden säilytyspaikkana voi olla esimerkiksi oppilaan reppu, lukollinen kaappi tai puhelinparkki.

Järjestyssäännöissä voidaan huomioida myös paikalliset tarpeet ja olosuhteet. Opetuksen järjestäjä päättää itse sääntöjen tarkemmasta muotoilusta.

Koulujen tulee päivittää järjestyssäännöt yhteistyössä henkilöstön sekä oppilaiden ja heidän huoltajiensa kanssa.

- Yhteinen työskentely sitouttaa oppilaita sääntöihin ja tukee koulun toimintatapoja. Samalla säännöt tulevat kaikille tutuiksi, Laura Francke jatkaa.

Tukea uusiin toimintatapoihin ja arjen työhön

Opetushallitus ohjeistaa mobiililaitteiden käytöstä kouluissa järjestyssääntöohjeella sekä mobiililaiteoppaalla. Tukimateriaaleihin sisältyvät myös usein kysytyt kysymykset sekä huoneentaulu vanhemmille viestimiseen.

- Järjestyssääntöohjeemme tarjoaa kouluille vaihtoehtoja ja esimerkkejä järjestyssääntöjen laatimiseen, Francke kertoo.

Mobiililaiteoppaan tavoitteena on tukea opetuksen toteuttamista siten, että opetuksen järjestäjät tuntevat digitaalisten laitteiden käyttöön liittyvät omat sekä koulujen henkilöstön ja oppilaiden oikeudet ja velvollisuudet.

Lisäksi Opetushallitus avaa uudistetun lainsäädännön sisältöä ja sen vaikutuksia järjestyssääntöihin maksuttomassa webinaarissa 6.5.2025 klo 14-16. Webinaarissa käsitellään uudistetut järjestyssääntöohje ja mobiililaiteopas sekä usein kysyttyjä kysymyksiä.

Perusopetuksen lakimuutoksen vuoksi webinaarissa painottuvat perusopetuksen kysymykset, mutta myös lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, tutkintokoulutukseen valmentavan koulutuksen (TUVA) sekä vapaan sivistystyön pitkien linjojen järjestäjät ovat tervetulleita webinaariin.

- Järjestyssääntöohjeen ja mobiililaiteoppaan sisällöstä osa on sovellettavissa myös näiden koulutusasteiden tarpeisiin, Francke lisää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Perusopetuslaki muuttuu: koulujen tulee huomioida puhelimien käyttö ja säilytys järjestyssäännöissään

# data[].attributes.attachment_link.description
Puhelimien ja muiden mobiililaitteiden käyttöä rajoitetaan kouluissa. Taustalla on perusopetuslain muutos, jolla halutaan varmistaa, että jokainen lapsi ja nuori voi keskittyä oppimiseen ja saa työrauhan. Uudistettu laki tulee voimaan 1.8.2025. Opetuksen järjestäjien tulee päivittää omat järjestyssääntönsä lakimuutoksen mukaisesti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suorana suomalaisilta - Direkt från finländarna esittelee Ylen yhteistyökumppaneiden tarjoamia sisältöjä eri puolilta Suomea. Sarjassa nähdään suoria lähetyksiä yhteiskunnallisista tapahtumista sekä kulttuurin ja urheilun parista. Julkisten ja yleishyödyllisten organisaatioiden tuottamat lähetykset ovat katsottavissa Yle Areenassa tallenteina kuukauden ajan. Ylen vastaava päätoimittaja on Panu Pokkinen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Our STEM-based activities show students that there's more to our packaging than meets the eye

Last year, we shipped hundreds of millions of Lenovo devices across the globe. And while every box they arrive in can be reused, we believe that these boxes have another purpose before landing in the recycling skip.

Our 'Turning Waste into Educational Wonder' project asks students to create various projects from our cardboard boxes. With easy-to-follow, step-by-step instructions and cut-out designs on the boxes, the process is simple, accessible and enjoyable for all whilst being sure to support equity in education.

The activities teach fundamentals around topics like electricity, resistance forces and robotics to cultivate an interest and learnings about STEM (Science, Technology, Engineering, and Mathematics. You'll find a QR code to download the Lenovo Digital Activity Booklet and get started as standard across all of our education device packaging, or you can download your copy below.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turning Waste into Educational Wonder | Lenovo Tech Today United Kingdom

# data[].attributes.attachment_link.description
Lenovo's packaging initiative to give Schools the chance to support creative thinking and provide hands-on experience to students. Learn more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kulttuurille kiitos! – Näistä kulttuuriteoista, tapahtumista ja teoksista Aamulehden kulttuuritoimitus ilahtui vuonna 2024

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikka taiteen ja kulttuurin tekijät ovat leikkausten keskellä kovilla, vuonna 2024 syntyi taas ihmisten iloksi ja valoksi valtava määrä upeita teoksia, tapahtumia ja elämyksiä. Näistä ilahduimme erityisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The American Film Institute proudly curates lists to celebrate excellence in the art form. We believe their greatest impact is to inspire personal, passionate discussions about what makes a great film and why and, also, to chart the evolution of the art form. Since its inception, American film has marginalized the diversity of voices that make our nation and its stories strong - and these lists reflect that intolerable truth. AFI acknowledges its responsibility in curating these lists that has reinforced this marginality and looks forward to releasing new lists that will embrace our modern day and drive culture forward.

# data[].attributes.attachment_link.description
AFI's 100 Years...100 Movie Quotes is a list of the 100 top film quotes of all time, chosen by a jury of over 1,500 leaders from the creative community, including film artists, critics and historians.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valveen elokuvakoulun kehittämillä menetelmillä ja oppimateriaaleilla voit yhdistää liikkuvaa kuvaa opetukseen helpoilla ja elämyksellisillä tavoilla. Useimpiin harjoituksiin riittää välineeksi mikä tahansa videokuvaa kuvaava laite, kuten puhelin tai tabletti. Suosittuja menetelmiä ja oppimateriaaleja on käytetty sadoissa peruskouluissa ympäri Suomea, varhaiskasvatuksessa, toisella asteella ja harrastusryhmissä.

Oppaat avautuvat PDF-tiedostoina uuteen välilehteen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Valveen elokuvakoulun kehittämillä menetelmillä ja oppimateriaaleilla voit yhdistää liikkuvaa kuvaa opetukseen helpoilla ja elämyksellisillä tavoilla. Useimpiin harjoituksiin riittää välineeksi mikä tahansa videokuvaa kuvaava laite, kuten puhelin tai tabletti. Suosittuja menetelmiä ja oppimateriaaleja on käytetty sadoissa peruskouluissa ympäri Suomea, varhaiskasvatuksessa, toisella asteella ja harrastusryhmissä. Oppaat avautuvat PDF-tiedostoina uuteen välilehteen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Peruskoululaiset rakentavat koulunsa uusiksi tänä syksynä – tervetuloa mukaan! Suomen energiaviisain koulu -kisa haastaa miettimään rakennettua lähiympäristöä uusin silmin.
Minecraftissa toteutettava rakennuskisa tapahtuu syyslukukaudella 2023.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oikeus älylaitteisiin: Nuorten näkökulma teknologian rooliin arjessa ja koulussa - Mediakasvatusseura ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Kännykät ja muut laitteet on meille välineitä oppimiseen, yhteydenpitoon ja jopa ihan itsensä kehittämiseen.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Generation AI → Strategisen tutkimusneuvoston rahoittama hanke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hankkeessa rakennetaan perustaa, jonka päälle voidaan rakentaa "AI-sukupolven" teknologiakasvatusta: teknologiakasvatusta, joka ottaa huomioon tekoälyn toimintaperiaatteet, sen tarjoamat mahdollisuudet ja dynaamiset vaikutukset - unohtamatta sen puutteita ja riskejä tai sitä kuinka tekoälyjärjestelmät voivat kasvattaa vastakkainasettelua, syrjintää, turvattomuutta ja rapauttaa luottamusta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tervetuloa Generation AI hankkeen www-sivuille!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa! Generation AI hanke vastaa kolmeen toisiinsa liittyvään yhteiskunnalliseen haasteeseen Turvallisuuden, kontrollin ja vapaan tahdon tunteen heikkeneminen dataistuneessa yhteiskunnassa Luottamuksen heikkeneminen viranomaisiin, tiedotusvälineisiin, tieteeseen, kansalaisyhteiskuntaan ja kansalaisiin sekä Nopeasti kasvava eriarvoisuus, joka liittyy alati muuttuvan tieto- ja viestintätekniikan hallintaan ja toimijuuteen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Faktabaari on verkossa toimiva, joukkoistamista hyödyntävä faktantarkistuspalvelu. Se on poliittisesti sitoutumaton ja kaikille avoin kansalaispalvelu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Älä tule tekoälyn huijaamaksi: Testaa, erotatko keksityt videot aidoista

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä jutussa opit tunnistamaan tekaistujen ja oikeiden videoiden erot.

# data[].attributes.attachment_link.description
Download free Vlad.studio wallpapers for your desktops, laptops, mobile devices, zoom meetings, multi-monitor setups. Selected size: 1080p Full HD Monitor, 16:9

# data[].attributes.attachment_link.description
This is an interactive online summary of the final report of the research project Redime: Roadmap towards resource-wise digital media. Download the full PDF report here.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuva: Jarkko Riikonen / Yle

Nuoret

Somessa kerrottiin varmana tietona, että Alexa liikkuu koulussa aseen kanssa. Selvitimme, miten keskustelu eteni kolmessa kanavassa.

Keskusradio kaikuu tilassa niin voimakkaasti, että Alexa peittää korvansa käsillään. Opettajat keräävät opiskelijat kasaan.

- Mitä tapahtuu? Tapahtuuko tämä oikeasti?

Alexa muistaa edelleen hämmennyksen tunteen. Se oli vasta alkusoittoa. Vain hetkeä myöhemmin tuhannet ihmiset lukivat somesta totena, että hän on kouluampuja.

Todellisuudessa aseistettua henkilöä ei koskaan löydetty.

Alexa esiintyy jutussa etunimellään asian arkaluonteisuuden vuoksi.

Kävimme läpi Jodelin, Ylilaudan ja Murha.infon keskusteluja minuutti minuutilta. Jodelin ajat ovat arvioita, koska sovelluksesta ei ole saatavilla keskustelun tarkkoja aikaleimoja.

Näiden kanavien lisäksi keskustelua käytiin muun muassa opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa omissa viestiryhmissä, Tiktokissa, Telegram-kanavissa ja Facebookissa.

Pyysimme asiantuntijaa arvioimaan huhumyllyn vaikutuksia.

Keskustelu alkaa Ylilaudassa otsikolla "Häppening Jyväskylässä". Mukana on kuvakaappaus sanomalehti Keskisuomalaisen jutusta.

Keskustelu alkaa myös Jodelissa. Useissa avauksissa keskustelijat ihmettelevät pitkin keskustan katuja kiitäviä hälytysajoneuvoja.

Ensimmäiset huhut kouluampumisesta lähtevät liikkeelle. Luokissa piilottelevat oppilaat ottavat yhteyttä tuttuihinsa.

Sisä-Suomen poliisi tiedottaa poliisioperaatiosta medialle: "Hätäkeskukseen tulleen tiedon mukaan oppilaitoksen alueella olisi nähty henkilö aseen kanssa. Poliisi on paikalla selvittämässä tilannetta ja tarkistamassa aluetta."

Keskustelu alkaa Murha.infossa. Aloitukseen on kopioitu pätkä uutisesta.

Alexa odottaa kymmenien opiskelukavereidensa kanssa lisätietoa poliisioperaatiosta. Kaikki selaavat kännykkäänsä. Tilanne on rauhallinen, mutta monien katse ja kehonkieli kertoo pelosta.

- Mietin, onko se ampuma-ase vai teräase? Rauhoitin itseäni ajatuksella, että olemme Suomessa, ja se olisi teräase. Olemme monen lukon takana, joten ei meillä ole mitään hätää.

Alexan puhelin soi. Puhelimessa on hänen kaverinsa, joka kertoo saaneensa toiselta kaveriltaan Telegram-ryhmässä levinneen kuvan Alexasta.

Kuvakaappauksessa on Alexan peiliselfie, jonka päällä on kaksi tekstiä: "Tos o parempi kuva siit ampujasta" ja "tän näkönen kuulemma."

Ahdistus, pelko ja epäusko vyöryvät päälle.

- Mä vaan mietin, että miten? Missä välissä? Kuka? Mä en ollut tätä ennen edes kuullut tällaisesta Telegram-ryhmästä.

Spekulaatio uhreista on käynnissä.

Huhut ampumisesta voimistuvat. Oppilaitoksesta leviävät videot kertovat poliisioperaation mittaluokasta.

Samalla osa keskustelijoista pyrkii hillitsemään väärän tiedon leviämistä.

Useissa kanavissa puhutaan etälamauttimesta saaneesta siivoojasta. Poliisi kertoo Ylelle, että huhu ei pidä paikkansa.

Ylilaudan keskustelija kertoo kuulleensa, että tekijä on 16-17-vuotias poika.

Nettikeskusteluissa puhutaan paikalta poistuneesta ambulanssista.

Gradian ympärillä pörräävä helikopteri kiinnittää median ja somen huomion.

Yle oli paikalla Viitaniemen kampuksella 29. elokuuta. Toimittajan havaintojen mukaan urheilukentälle laskeutui kolme lääkärihelikopteria useita tunteja kestäneen operaation aikana. Videon kuvaus: Jarkko Riikonen / Yle, editointi: Jaana Polamo / Yle.

Tekijän spekulointi saa kierteitä. Huhu Alexan syyllisyydestä leviää kuin kulovalkea. Se pulpahtaa esiin jokaisessa somealustassa, myös yksityisissä Whatsapp- ja Snapchat-viesteissä.

Alexan ystävät ja luokkakaverit yrittävät katkaista väitteiltä siivet. He kirjoittavat Telegramiin, Ylilaudalle ja Jodeliin viestejä.

- Se tuntui hyvältä. Ehkä jopa yllätti, että kuinka moni ihminen oli tukena.

Myös Alexan oma opettaja oli myötätuntoinen ja vei asiaa koulun tietoon.

Keskusteluihin nousevat taisteluhävittäjät ja -helikopteri.

Joku postaa Ylilaudalle uutisen: "Hätäkeskukseen tulleen tiedon mukaan henkilö oli nähty aseen kanssa koulutuskuntayhtymä Gradian Viitaniemen kampuksella. Poliisi on tarkistanut oppilaitoksen tilat ja ulkoalueen. Alueelta ei ole löytynyt ilmoituksen tietoihin sopivaa henkilöä eikä aseita. Kukaan ei loukkaantunut. Poliisi jatkaa ilmoituksen todenperäisyyden ja siihen liittyvien yksityiskohtien selvittämistä."

Häppening peruttu, kirjoittaa Ylilaudan keskustelija. Toinen muistuttaa, että uhkaavia tilanteita on ollut oppilaitoksessa ennenkin.

Huhumylly ottaa taas uusia kierteitä. Erilaisia havaintoja tippuu keskustelualustoille eri puolilta Jyväskylää.

Keskustelija jakaa Ylilaudalla kuvakaappauksen sanomalehti Keskisuomalaisen uutisesta, jonka mukaan poliisi otti henkilön kiinni omakotitalosta Jyväskylän Kirrissä. Asia herättää keskustelua kaikilla kolmella keskustelualustalla.

Tilanne rauhoittuu. Moni kysyy:

Sisä-Suomen poliisi tiedottaa medialle: "Poliisi ei ole saanut konkreettista näyttöä siitä, että koulun alueella olisi liikkunut aseistettu henkilö. Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa."

Poliisi oli saanut kello 12 aikaan hätäkeskukselta ilmoituksen, jonka mukaan Viitaniemen kampuksella olisi nähty aseistettu henkilö. Ilmoittaja kuului koulun henkilökuntaan. Hän oli kuullut vakavasti otettavan tiedon aseistetusta henkilöstä oppilaalta. Taustalla oli viesti Snapchatissa.

Poliisi ilmoittaa, ettei tapaus johda tutkintaan, eikä ketään etsitä. Kirrissä puhutettua henkilöä ei epäillä mistään rikoksesta.

Nyt, alle viikko tapahtuneesta Alexa kertoo, että hän olisi saanut kriisiapua jo samana päivänä, jos olisi halunnut ottaa sitä vastaan.

- Minulla oli sellainen olo, että haluan jatkaa päivääni normaalisti, kun pääsimme koulusta lukkojen takaa yli kahden tunnin jälkeen.

Hän käsitteli asiaa kavereiden kanssa snooker-pyödän ääressä.

Alexa kertoo tehneensä viikonloppuna rikosilmoituksen kunnianloukkauksesta. Yle on nähnyt kirjallisen vahvistuksen rikosilmoituksen vastaanottamisesta.

Hän ei vieläkään tiedä, kuka huhun pisti liikkeelle. Kyseiselle henkilölle hänellä on vain yksi kysymys:

Ahdistus ei ole hellittänyt vieläkään.

- Olo on vieläkin epäluuloinen. Kehen täällä voi luottaa ja ketkä ihmiset on mun ystäviä. Se on jättänyt mulle tosi paljon kysymyksiä. Tilanne näytti konkreettisesti, että minkälainen voima somella on, ja kuinka pelottavaa se voi olla.

Alexa kertoo, että tapahtuneen jälkeen somea selatessaan hän pysähtyy miettimään huhujen kohteeksi joutuneita ja tietojen paikkansapitävyyttä.

- Mikä on totta ja mikä on jonkun sairas tapa hakea huomiota?

Alexa kertoo videolla, kuinka hän kuuli häneen liittyvistä huhuista.

"Juoruilu ja spekulointi on yleisinhimillistä"

Osa somemyllyyn osallistuvista levittää selkeästi tahallaan väärää tietoa.

- Juoruilu ja spekulointihan on yleisinhimillistä, Prusskij sanoo.

Kun tietoa on vähän tarjolla, tarinoita rakastavat ihmiset rakentavat sitä tiedonmurusten ympärille, Prusskij selittää.

Jotkut ihmiset nauttivat kriisitilanteiden jännityksestä ja hallinnan tunteesta. Niitä saadaan, kun omista kommenteista tykätään. Pitivät ne paikkansa tai eivät.

Usein huhumyllyissä yritetään löytää selitys tai luoda syyllinen, mikä johtaa helposti viattomien joutumiseen väärien epäilyjen uhriksi.

- Me ihmiset haluamme selityksiä kriisitapahtumille. Sellainen on helpompi kohdata, kun sillä on kasvot.

Syyllisen etsintää värittävät usein myös ihmisen ennakkoluulot ja valmiit pään sisällä olevat tarinat.

Somen kautta asioista kommunikoimista Prusskij ei yleisesti ottaen pidä mitenkään pahana tai huonona kriisitilanteissa.

- Erityisesti nuoret kommunikoivat sosiaalisen median kautta normaalistikin todella paljon, se on heille luonteva tapa käsitellä asioita.

Somekeskusteluun osallistuminen on Prusskijin mukaan osittain tapa osallistua isoon tapahtumaan.

- Kriisitilanteet voivat aiheuttaa paljon tunnereaktioita, jotka aiheuttavat ylilyöntejä, toiminnanjohtaja kuvailee.

Huhujen ja spekulaation sijaan Prusskij näkisi terveempänä tapana käsitellä omia tuntemuksiaan kriisin äärellä ja sen, että etsii tietoa luotettavista uutismedioista ja viranomaislähteistä.

Misinformaatiolla voi olla karuja vaikutuksia yksittäisiin ihmisiin, mutta myös yhteiskuntaan. Huhujen levittäminen voi rapauttaa uskoa esimerkiksi viranomaisviestintään.

Gradian tapauksessa perättömäksi osoittautunut tieto aiheutti ison laskun yhteiskunnalle, kun paikalle saapui iso joukko poliiseja sekä kolme lääkintähelikopteria.

Tekijät

Aiheesta enemmän: Paketissa 4 linkkiä

Aiheesta enemmän

# data[].attributes.attachment_link.title
Some julisti Alexan kouluampujaksi - näin huhumylly eteni minuutti minuutilta

# data[].attributes.attachment_link.description
Somessa kerrottiin varmana tietona, että Alexa liikkuu koulussa aseen kanssa. Selvitimme, miten keskustelu eteni kolmessa kanavassa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oi maamme! kiittää kaikkia videonsa tehneitä

Oi maamme! kiittää kaikkia videonsa tehneitä

Yle haastoi suomalaiset leikkaamaan omia videoita, joiden materiaalina käytettiin vanhaa arkistofilmiä. Suomalaiset intoutuivat tekemään satoja videoita, joissa kukkii ihanuus, isänmaallisuus, hulluus ja huumori. Kaikki videot löytyvät Areenasta. Nauttikaa runsaasta sadosta ja lähetelkää videoita tervehdyksinä ystävillennekin.
Kaikkien osallistuneiden kesken arvottiin 2.1.2018 moderni 360°-kamera lisälaitteineen. Arpaonni suosi opiskelija Mikko Patrikaista, joka osallistui hankkeeseen urheilullisella lyhärillään Round '40s.

Videokampanja on päättynyt! Kiitos osallistumisesta! Katsele riemastuttavia lyhäreitä täältä!

Oi maamme! -kampanja on ollut menestys, suomalaiset tekivät 10 kuukauden aikana yli 370 lyhytelokuvaa arkistomateriaaleista! Mukana on niin harrastajien kuin ammattilaistenkin teoksia. Jokaiseen makuun löytyy videotaidetta, huumoria, hulluutta ja hurjuutta, kannanottoja ja herkistelyitä! Katso millaiset teokset sinua puhuttelevat, täältä löydät lyhytelokuvat myös aiheiden mukaan lajiteltuina.

Tv-sarjan kaikki 6 jaksoa!

Tekijöiden puheenvuoroja

Lii-Filmien jälkeläiset astuvat esiin

Oi maamme! -hankkeessa käytettyjen Lii-Filmin katsausten tekijöiden jälkeläiset, nuoren polven Himberg ja Hildén, astuvat esiin! He osallistuvat omalla lyhärillään Oi maamme! -projektiin, ja kertovat oman yllättävän tarinansa!

Taiteilijoiden näkemyksiä hankkeesta

Oi maamme! taidemuseoissa

Katsojien videoita Kuopion taidemuseossa kesän ajan.

Kuopion taidemuseo esittää kesän aikana suomalaisten näkemyksiä maamme historiasta ja nykyisyydestä: Oi maamme! -videoita ovat tehneet niin ammattitaiteilijat, opiskelijat, opettajat, koululaiset kuin eläkeläisetkin.

Sinunkin videosi voi päästä taidemuseoon!

Sinunkin videosi voi päästä taidemuseoon! Oi maamme! -näyttelyitä katsojien videoista kootaan vuoden 2017 aikana useisiin eri museoihin.

Aikaisempia tehtäviä

Pyhimyksen uudesta biisistä puuttuu video, tee se!

Pyhimyksen uudesta biisistä puuttuu video, tee se arkistomatskuista! Syksyllä Pyhimys valitsee suosikkinsa. Lataa täältä biisi ja materiaalit omalle koneellesi ja kokeile, millainen video sinun käsistäsi syntyisi. "Kannattaa käydä tsekkaa, siellä on vaik mitä hulluu, hurjaa, hienoo materiaalia", sanoo Pyhimys.

# data[].attributes.attachment_link.description
Leikkaa oma lyhärisi tai runovideosi arkistomateriaalista! Oi maamme! -sivulta voit ladata paketillisen arkistofilmejä koneellesi. Voit käsitellä niitä haluamallasi tavalla, leikata, muokata, tekstittää, dubata, tehdä vaikka oman soundtrackin. Valmiit videot julkaistaan Areenassa, niistä tehdään näyttelyitä taidemuseoihin ja sarja telkkariin. Miltä Suomi näyttää arkistofilmien valossa? Olethan valmis vastaamaan haasteeseen!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Haitalliset ja vaaralliset somehaasteet

"No kaikkia semmosia että vaikka on 24h vaikka ulkona tai ei syö mitään 24h"

"Esimerkiksi junaradoilla kuvien ottaminen pari vuotta sitten oli vaarallista terveydelle ja siihen liittyi kuolemanvaara."

Haitalliset ja vaaralliset somehaasteet ovat internetissä leviäviä ilmiöitä, jotka voivat aiheuttaa fyysistä tai psyykkistä haittaa niihin osallistuville. Tällaiset haasteet voivat olla vaarallisia terveydelle, turvallisuudelle tai hyvinvoinnille. Sosiaalisen median haasteet leviävät usein erityisesti videopohjaisilla somealustoilla.

Somehaasteet leviävät nopeasti ja voivat muodostua lasten ja nuorten keskuudessa tunnetuksi ilmiöksi. Kaikki haasteet eivät suoraan kehota tekemään mitään tai sisällä haaste-sanaa. Ilmiöön vain alkaa osallistumaan ihmisiä ja kaikki postaavat someen oman versionsa jostain tempusta tai suorituksesta. Lapsen voi olla vaikeaa tunnistaa ilmiötä haasteeksi. Paine osallistua tällaisiin temppuihin tai haasteeseen voi kasvaa, koska lapselle ja nuorelle voi syntyä kuva, että hän jää jostain merkittävästä paitsi.

"Kaikkia tyhmiä stuntteja näkyy ei-ammattilaisten toimesta jatkuvasti ja se rohkaisee kokeilemaan mukana."

"Se missä talon parvekkeelta hypätään puuhun"

"Oon törmänny rooftoppaamiseen eli harrastukseen jonka ideana on kiivetä korkeisiin mastoihin ja rakennuksiin. Usein paikat ovat lukituilla alueilla ja pääseminen alueelle edellyttää lukon tai oven rikkomista."

Somehaasteet voivat olla harmitonta, hauskaa ja yhteisöllistä ajanvietettä. Tällaisia haasteita voi olla esimerkiksi erilaiset tanssihaasteet tai haasteet, joissa levitetään tietoisuutta jostain tärkeästä asiasta. Osassa haasteista taas voidaan yllyttää syömään jotain ei niin tavanomaista tai tekemään uhkarohkeita fyysisiä temppuja. Joskus toisaalta jonkin tavanomaisenkin ainesosan liiallinen nauttiminen voi olla vahingollista. Pahimmillaan somehaaste voi olla hengenvaarallinen. Lapsen ja nuoren voi olla vaikea arvioida millainen haaste on fyysiselle tai psyykkiselle terveydelle haitallinen.

"Olen törmännyt tiktokissa joskus somehaasteisiin. Itse en juurikaan ottanut osaa siihen, mutta mietin mitähän paljon nuoremmat ajattelevat, kun sellaisen näkevät. Ei minun mielestäni niissä ole sinänsä mitään pahaa (ellei nyt puhuta mistään hengenvaarallisesti tms) ne voivat olla hauskojakin, mutta monesti tulee mietittyä, että tämä on itselleni ihan ok-juttu, mutta mitähän se paljon paljon nuorempi selaaja mahtaa miettiä, kun tuollainen tulee ruudulle."

On tärkeää, että aikuiset ovat tietoisia lapsensa mediamaisemasta ja siellä olevista somehaasteista. Se, että vanhempi on samassa sosiaalisessa mediassa kuin lapsi ei riitä, koska algoritmit tarjoavat käyttäjilleen erilaista sisältöä. Tämän takia on tärkeää käydä lapsen mediankäytöstä jatkuvaa keskustelua lapsen kanssa.

Tunnista haitallisia ja vaarallisia somehaasteita

Vaaralliset ruokahaasteet, joissa kehotetaan syömään jotain normaalista poikkeavaa, outoa tai erityisen suuria määriä, mikä voi johtaa ruokamyrkytykseen tai hengitysvaikeuksiin

Syötäväksi sopimattomien aineiden tai asioiden syömiseen yllyttävät haasteet, jotka voivat johtaa myrkytykseen

Erilaiset syömättömyyteen tai juomattomuuteen houkuttelevat haasteet

Päihteiden käyttöön kannustavat haasteet

Rikoksiin kannustavat haasteet

Henkilökohtaisten tietojen jakamiseen yllyttävät haasteet

Vähäpukeisten tai seksuaalisten kuvien jakamiseen yllyttävät haasteet

Vaaralliset fyysiset haasteet, kuten esimerkiksi erityisen uhkarohkeat temput

Kiusaamiseen, häirintään, syrjintään tai väkivaltaan yllyttävät haasteet

Itsensä satuttamiseen tai itsetuhoisuuteen yllyttävät haasteet

Puhu somehaasteista lapsen kanssa

Sosiaalisessa mediassa pyörivät haasteet ovat usein harmittomalta vaikuttavia, hauskoja, viihdyttäviä ja yhteisöllisyyttä lisääviä. Haasteet saattavat vaikuttaa leikinomaiselta yhdessäololta, jossa hassutellaan joko yksin tai yhdessä. Lapsen voi olla vaikeaa tunnistaa, millaisesta haasteesta voi koitua haittaa.

"Tiktokissa on haaste jossa syöt lusikallisen suolaa, jos selviää sen on ""siisti"" tai ""vahva ihminen"". Syynä miksi suola määrä on lusikallinen on koska se on haitallista kehollesi.

Lapsen kanssa on hyvä puhua mediankäytöstä ja siitä, mitä sosiaalisen median kanavia hän käyttää ja millaisiin sisältöihin hän mediankäytössään törmää. Kaikki haasteet eivät ole haitallisia tai vaarallisia ja osa haasteista lisää yhteisöllisyyttä, tietoisuutta ja tekee puhtaasti hyvää. Tärkeää on, että lapsi tunnistaa, millaiset sisällöt lisäävät omaa ja muiden hyvinvointia. Samalla hänen on hyvä tunnistaa, mitkä sisällöt ovat turvallisia ja tietää, miten toimia, jos törmää johonkin arveluttavaan, pelottavaan tai ikävään sisältöön.

"Olen törmännyt joihinkin haasteisiin missä suuhun tungetaan jotain ja siihen voi tukehtua mutta en ole osallistunut siihen."

Lapsen kanssa tulee keskustella myös siitä, miten toimia, jos kohtaa haitallisia tai vaarallisia somehaasteita. Vaikka lapsi ei käyttäisi sosiaalisia medioita, voi lapsi silti altistua erilaisille somehaasteille. Tunteita herättäviä haasteita saatetaan jakaa kavereille myös yksityisviestein tai ihan vaan kertomalla.

Kysy, keskustele ja kuuntele

Vaali lapsen mediataitoja

Opeta lapselle kriittisyyttä netissä sekä digitaalisten ympäristöjen toimintalogiikkaa. Muistuta, että kaikki mitä näemme somessa, peleissä tai netissä ei ole aina sitä miltä näyttää. Kuvia ja videoita on helppo manipuloida, eli huijata näyttämään aidolta esimerkiksi tekoälyn avulla. Sama koskee myös somehaasteita. Jos jokin asia näyttää tai tuntuu epäilyttävältä, liian hyvältä ollakseen totta tai ihan uskomattomalta, se luultavasti onkin sitä."

"Netissä ja etenkin TikTokissa ja Instagramissa tulee vastaan jos jonkinmoista haastetta. Olen itse kuudennella luokalla ja en voi mitenkään ymmärtää sitä, että jollekin somesuosio olisi tärkeämpi asia kuin oma henki ja hyvinvointi."

On hyvä tiedostaa, että monet käyttäjät tavoittelevat tunteita herättävillä sisällöillään huomiota, seuraajia tai sitä, että algoritmi nostaisi heidän sisältöään esiin. Tämä saattaa joskus johtaa siihen, että sisältöjä tuotetaan tietoisesti algoritmien toimintalogiikan mukaisiksi.

Algoritmit on ohjelmoitu toimimaan palvelun tekijän tavoitteiden mukaisesti. Ne pyrkivät optimoimaan sen ajan mitä palvelussa ollaan eikä esimerkiksi mieti haluaisitko seurata sosiaalisessa mediassa kavereita tai saada itseä kiinnostavaa sisältöä. Algoritmi valitsee ne julkaisut ja sisällöt, joita näemme palveluissa.

Algoritmit suosivat erityisesti sisältöä, joka on kuva- tai videopohjaista tai johon käyttäjät reagoivat voimakkaasti esimerkiksi tykkäyksillä, jakamalla sisältöä tai kommentoimalla sitä. Ällistyttävät, erityisen hassut tai vaaralliset ja uhkarohkeat haasteet ovat esimerkkejä sisällöistä, joita algoritmi on ohjelmoitu suosimaan ja siksi niitä myös tehtaillaan paljon.

Somehaasteiden kohdalla kannattaa aina tarkistaa, minkä asian puolesta haaste on tehty ja kuka on haasteen liikkeelle laittaja.

Mitä tehdä, jos lapsi on osallistunut vaaralliseen somehaasteeseen

Jos lapsi kertoo itse osallistumisestaan vaaralliseen somehaasteeseen, kiitä lasta siitä, että hän on kertonut asiasta sinulle. Pyri olemaan rauhallinen. Pyydä häntä kertomaan omin sanoin ja mahdollisesti näyttämään laitteeltaan mistä haasteessa on kysymys. Selitä miksi juuri tähän somehaasteeseen osallistuminen on vaarallista ja kerro, että olet onnellinen, että lapsesi on kunnossa. Painota, että olet huolissasi, koska lapsen turvallisuus ja terveys on sinulle tärkeää ja että välität lapsesta.

Keskustelkaa yhdessä siitä, mitä olisi voinut tapahtua, jos haaste olisi mennyt pieleen ja millaisia seurauksia sillä olisi voinut olla lapselle itselleen tai muille ihmisille. Kerro lapselle, miksi on tärkeää, että haasteesta ilmoitetaan eteenpäin tai siitä varoitetaan myös muita. Pohtikaa yhdessä, miten jatkossa tunnistaa vaarallinen somehaaste ja miksi se kannattaa jättää toteuttamatta.

On hyvä myös keskustella siitä, miksi joskus voi olla vaikeaa olla lähtemättä haasteisiin mukaan. Kavereiden ryhmäpaine voi olla yksi tällainen syy. Pohtikaa yhdessä erilaisia keinoja, miten tällaisesta tilanteesta voisi päästä pois.

Muistuta myös lasta, että hänkään ei saa yllyttää muita tekemään asioita vasten toisen tahtoa. Haitallisia tai vaarallisia somehaasteita ei myöskään kannata jakaa eteenpäin. Kerro lopuksi lapsen kavereiden vanhemmille, että tietoosi on tullut haitallinen tai vaarallinen somehaaste, jota lapset ovat yrittäneet tehdä. Jos kyseessä on kouluikäinen lapsi, voi asiasta olla hyvä tiedottaa myös lapsen koulua.

Jos lapsi on postannut haasteeseen liittyvää sisältöä someen, poistakaa ne, jotta muut eivät lähde jakamaan tai yrittämään haastetta. Myös lapsen kavereita voi pyytää poistamaan vaaralliseen haasteeseen liittyvä sisältö.

Tunnista haitallinen ja vaarallinen somehaaste

Pysähdy - pohdi ennen kuin osallistut somehaasteeseen, mitä siitä voi seurata. Suhtaudu varauksella, jos haasteessa pyydetään syömään tai juomaan jotain epämääräistä tai valtavia määriä tai kokeilemaan temppuja, joissa on vaarana satuttaa itseä tai muita.

Harkitse - Pyydetäänkö haasteessa paljastamaan jotain henkilökohtaisia tietoja? Et voi tietää, mihin kaikkialle tieto päätyy ja sitä voi olla vaikea saada pois jälkikäteen.

Tunnista - Rikkooko haaste sääntöjä tai lakeja? Pyydetäänkö siinä tekemään jotain luvatonta? Tällainen haaste kannattaa jättää väliin ja ilmoittaa siitä ylläpitoon ja viranomaisille.

Pohdi - Millaisia seurauksia haasteella voi olla itselle tai muille? Voiko siitä koitua pysyvää haittaa?

Ilmoita - Jos somehaaste vaikuttaa haitalliselta tai vaaralliselta, kerro siitä aikuiselle. Ilmoita haasteesta ylläpitoon, MLL:n ilmoituskanavaan tai viranomaiselle. Näin turvaat myös muut käyttäjät.

"Olen törmännyt joihinkin loukkaaviin tai mahdollisiin vaaratilanteisiin johtaviin yhteisöihin, mutta olen sivuuttanut ne vain esimerkiksi ilmiantamalla."

Nuorten ajatuksia somehaasteista

Vaarallisiin somehaasteisiin törmääminen on nuorille arkea

Mikä saa nuoret osallistumaan vaarallisiin somehaasteisiin?

Kriittisyys ja harkinta suojaavat haitallisilta ja vaarallisilta somehaasteilta

"Sanon nyt heti tähän väliin, että en itse ole ottanut osaa mihinkään somehaasteeseen tai -yhteisöön, olen vain kohdannut sellaista."

"En liittynyt ollenkaan haasteeseen ja haaste oli että piti ottaa jotain lääkettä liikaa että tulisi hassu olo"

Nuorille esitettiin kyselyssä listausmuodossa erilaisia keinoja suojella itseään haitallisilta somehaasteilta. Nuorten tuli ottaa keinoihin kantaa viisiportaisella asteikolla (täysin samaa mieltä, vähän samaa mieltä, siltä väliltä, vähän eri mieltä, täysin eri mieltä).

Huolehtimalla, että ei jaa omia henkilökohtaisia tietoja itsestään (48,4 prosenttia)

Olemalla kriittinen ja varovainen. Kaikkeen ei kannata lähteä mukaan (48,3 prosenttia)

Tunnistamalla hyödyt tai riskit siitä, onko haaste tai yhteisö itselle hyödyllinen, haitallinen vai vaarallinen (43,6 prosenttia)

Huolehtimalla yksityisasetuksista, että kuka tahansa ei voi lähestyä somessa tai peleissä (37,6 prosenttia)

Tiedostamalla, että somehaasteet ja yhteisöt voivat vaikuttaa tunteisiin ja hämärtää arviointikykyä (33,8 prosenttia)

Kaikkein vähiten täysin samaa mieltä -vastauksia keräsivät keskustelemiseen liittyvät vaihtoehdot, eli kaverin tai aikuisen kanssa keskusteleminen. Vastausten perusteella nuoret tarvitsevat enemmän tietoa keinoista, joilla suojata itseään ja muita haitallisilta ja vaarallisilta somehaasteilta.

Lue lisää mediakasvatuksesta

Sinisen valon sukupolvi tarvitsee vanhempia - Mannerheimin Lastensuojeluliitto (mll.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Haitalliset ja vaaralliset somehaasteet "No kaikkia semmosia että vaikka on 24h vaikka ulkona tai ei syö mitään 24h" "Esimerkiksi junaradoilla kuvien ottaminen pari vuotta sitten oli vaarallista terveydelle ja siihen liittyi kuolemanvaara." Haitalliset ja vaaralliset somehaasteet ovat internetissä leviäviä ilmiöitä, jotka voivat aiheuttaa fyysistä tai psyykkistä haittaa niihin osallistuville.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juniversityn Tiedekahvila on yhdeksäsluokkalaisille ja toisen asteen opiskelijoille suunnattu keskusteleva luentosarja, joka tutustuttaa nuoria eri koulutusalojen mahdollisuuksiin. Tiedekahviloissa käsitellään ajankohtaisia teemoja, jotka sopivat useisiin oppiaineisiin, kuten äidinkieleen, biologiaan ja fysiikkaan.

Tavoitteena on vahvistaa nuorten jatko-opinto- ja työelämävalmiuksia sekä lisätä nuorten yhteiskunnallista osaamista. Samalla nuorilla on mahdollisuus löytää omia mielenkiinnonkohteitaan ja tunnistaa vahvuuksiaan.

Tiedekahvilat ovat osa toisen asteen ja korkea-asteen välistä yhteistyötä. Luennot sopivat hyvin muun muassa osaksi opintojaksoa OP2: Jatko-opinnot ja työelämä

Hyödynnä menneiden Tiedekahviloiden materiaaleja opetuksessasi

Tiedekahviloiden tallenteet ja niihin liittyvät oppimistehtävät löydät alta oppiaineittain. Monet aiheet toimivat useissa oppiaineissa - tutustu siis rohkeasti koko tarjontaan!

Tiedekahvilan kuvauksesta löytyvää Youtube-tallennetta ja oppimistehtävää hyödyntäen voit koostaa mielekkäitä oppimiskokonaisuuksia. Voit hyödyntää oppimistehtäviä esimerkiksi pyytämällä nuoria kirjaamaan ajatuksiaan ylös tai pohtimaan kysymyksiin vastauksia keskenään.

Tiedekahviloiden tekstitetyt tallenteet saat käyttöösi Juniversityn Youtube-kanavalta

# data[].attributes.attachment_link.description
Juniversityn Tiedekahvila on yhdeksäsluokkalaisille ja toisen asteen opiskelijoille suunnattu keskusteleva luentosarja, joka tutustuttaa nuoria eri koulutusalojen mahdollisuuksiin. Tiedekahviloissa käsitellään ajankohtaisia teemoja, jotka sopivat useisiin oppiaineisiin, kuten äidinkieleen, biologiaan ja fysiikkaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verkkokouluttautumisen helppous

Jos kalenteristasi on hankala järjestää aikaa koulutuksille ja tapahtumille, sinulle sopisi verkkokoulutuspalvelumme erityisen hyvin.

Koulutuksemme on purettu lyhyisiin noin 5-45 min osiin, jotta näiden mahduttaminen kalenteriin ei vaatisi sen uudelleen järjestämistä. Lyhyiden koulutusosioiden lisäksi, koulutukset kuuluvat laajempiin asiakokonaisuuksiin, jotka on helppo lisätä omaan opintosuunnitelmaan ja katsoa silloin kun aikaa on.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eduhouse - älykästä osaamisen kehittämistä

# data[].attributes.attachment_link.description
Jos kalenteristasi on hankala järjestää aikaa koulutuksille ja tapahtumille, sinulle sopisi verkkokoulutuspalvelumme erityisen hyvin. Koulutuksemme on purettu lyhyisiin noin 5-45 min osiin, jotta näiden mahduttaminen kalenteriin ei vaatisi sen uudelleen järjestämistä. Lyhyiden koulutusosioiden lisäksi, koulutukset kuuluvat laajempiin asiakokonaisuuksiin, jotka on helppo lisätä omaan opintosuunnitelmaan ja katsoa silloin kun aikaa on.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ihmiskunta on aina ottanut käyttöön keksimänsä niin hyvässä kuin pahassa. Sama tapahtuu tekoälylle, Riiheläinen pohtii.

Janne "Rysky" Riiheläinen turvallisuuspolitiikan tarkkailija

Tekoäly sitä ja tekoäly tätä. Tekoäly, tekoäly, tekoäly. Sanaa hoetaan kaikkialla, ja syytä on hokeakin. Tekoäly muuttaa maailmaa: myös maailmanlaajuista taloudellista, poliittista ja sotilaallista kilpailua.

Juuri ennen juhannusta lähti lausuntokierrokselle Petteri Orpon (kok.) hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliitinen selonteko. Se puhuu tekoälyn kohdalla "potentiaalisesti merkittävistä turvallisuuspoliittisista vaikutuksista". Selonteon tekstissä sanotaan tekoälyn asettavan haasteita erityisesti puolustus- ja turvallisuussektoreille.

Asia otetaan selvästi tosissaan. Ja siihen nähden on muuten melko erikoista, että niin ikään lausuntokierroksella oleva Yhteiskunnan turvallisuusstrategia ei mainitse tekoälyä kertaakaan.

Ukrainan sodassa, rintaman kummallakin puolella, on tällä hetkellä käynnissä tekoälypohjaisten järjestelmien kiivas kehitys. Ukrainassa on paljon osaamista ohjelmoinnissa ja samaan aikaan huutava tarve kaikelle, joka auttaa maata taistelussa olemassaolonsa puolesta.

Tekoäly erottelee äänimassasta ilmahyökkäykset ja tiedot äänilähteestä, sen suunnasta ja nopeudesta.

Ilmavalvonta on suomalaisille tuttua muinaisesta kuvastosta, joissa lottapukuinen nuori nainen kiikaroi neuvostokoneita taivaalta. Ukrainassa on tällä hetkellä käytössä verkosto äänisensoreita, jotka kuuntelevat ympäristöään. Tekoäly erottelee äänimassan joukosta ilmahyökkäyksiin viittaavat havainnot ja samalla toimittaa eteenpäin tietoa äänilähteestä, sen suunnasta ja nopeudesta.

Bakhmutin kaupunkia puolustaneen yksikön komentaja pyysi ja sai apua, kun konekiväärimiehistöjen tappiot kävivät sietämättömiksi. Heille kehitettiin konekivääri, joka tähtää itsenäisesti tekoälyn avulla. Sitä käyttävä sotilas on suojassa juoksuhaudassa, käyttäen ampumiseen konsolipeleistä tuttua ohjainta.

Israel on käyttänyt Gazassa tekoälyä käsittelemään valtavaa määrää dataa, jota he keräävät siviilien kansoittamalta sotatantereelta. Tutkijoiden mukaan vaikuttaa siltä, että Israel on käyttänyt tekoälyä nimenomaan voidakseen tehdä enemmän ja nopeammin iskuja.

Nykyään on yhä vaikeampaa, ellei jopa mahdotonta, tehdä salassa yhtään mitään.

Mutta tekoäly ei muuta vain taistelukenttää. Se muuttaa, tai on jo muuttanutkin, ihan kaikkea tiedon käsittelyä. Kiina on pitkään kerännyt valtavia datamassoja. Sitä on syytetty muun muassa Yhdysvaltain liittovaltion henkilöstörekisterin hakkeroinnista. Noin neljän miljoonan ihmisen tiedot ovat liian suuri datamassa ihmisen käsiteltäväksi, mutta laskentateholla ja oikeanlaisilla tekoälysovelluksilla aineistosta voi saada irti valtavasti - tiedustelua potenssiin kaksi.

Käytännössä tällainen tarkoittaa sitä, että on yhä vaikeampaa, ellei jopa mahdotonta, tehdä salassa yhtään mitään merkittävämpää. Kuulostaa painajaiselta, mutta ehkä asialla on jopa valoisa puoli. Kun turvallisuuspolitiikan kentillä ei tarvitse pelätä niin paljon yllätyksiä, politiikan ennakoitavuus vahvistuu.

Tekoälyn käyttöön liittyy silti mitä suurimmassa määrin isoja eettisiä ongelmia. Näitä kehityskulkuja Euroopan unioni yrittää pitää hallinnassa tekoälydirektiivillä.

Sen sijaan Yhdysvalloissa noudatetaan pitkälti sikäläistä ohjelmistokehityskulttuuria, jossa ensin vain tehdään, ja katsotaan vasta sitten, mitä tapahtui.

Ihan oma polkunsa ovat demokraattisen maailman haastaneet Kiina ja Venäjä, joiden apureina toimivat Iran ja Pohjois-Korea. Niiden tekoälyn kehitys ei tule leijumaan samoissa sfääreissä kuin EU:n tekoälydirektiivi.

Jo nyt on tiedossa, että nämä autoritaariset maat hyödyntävät tekoälyä ainakin kyber- ja informaatiovaikuttamisessa.

Jotain perustavanlaatuista on muuttunut, mutta seuraukset ovat vielä epäselviä ja täysin hämärän peitossa.

Joskus lähiaikoina tehdään todennäköisesti jotain hyvin pahaa tekoälyn avulla. Jotain, joka tulee aiheuttamaan suoranaisen moraalipaniikin. Ehkä se on kasvojentunnistusteknologian avulla toteutettu murha droonilla keskellä väkijoukkoa tai jotain vastaavaa.

Pahimmillaan se on valtiollisesti toteutettu, halvaannuttava isku, johon kukaan ei osannut varautua. Tai sitten se on hiljaisesti käynnistetty hiipivä vaikutus, jota emme osaa edes pelätä, ennen kuin on liian myöhäistä.

Olemme nyt tekoälyn kanssa tavallaan samassa tilanteessa, jossa maailma oli ensimmäisen atomipommin jälkeen. Jotain perustavanlaatuista on muuttunut, mutta muutoksen seuraukset ovat vielä epäselviä tai jopa täysin hämärän peitossa.

Tekoäly ei ole itsessään hyvä tai paha. Se ei tuhoa eikä pelasta meitä. Tekoäly on sitä, miten ja mihin ihminen sitä käyttää.

Siihen meillä pitää olla sanottavaa ihmisinä, valtiona, Euroopan unionina ja ihmiskuntana. Sitä sanottavaa pitää olla erityisesti myös tällä hallituksella, joka nyt johtaa meitä kohti muuttuvaa maailmaa.
Janne Riiheläinen Kirjoittaja on innoissaan tekoälyn kehitysvauhdista, mutta pelkää myös vauhdin vievän ojan puolelle.

# data[].attributes.attachment_link.title
Janne Riiheläisen kolumni: Lähiaikoina tekoälyn avulla tehdään todennäköisesti jotain hyvin pahaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Ihmiskunta on aina ottanut käyttöön keksimänsä niin hyvässä kuin pahassa. Sama tapahtuu tekoälylle, Riiheläinen pohtii.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
HS-analyysi| Puolet maailman kymmenestä arvokkaimmasta yhtiöstä perustaa liikeideansa siihen, että digitaalinen riippuvuutemme niistä syvenisi, kirjoittaa HS:n taloustoimittaja Juha-Pekka Raeste.

| Päivitetty

Aina joskus joku onnistuu selityksellään kirkastamaan selkeästi sanoiksi tai kuviksi sen, minkä me kaikki tunnemme luissamme, mutta emme oikein osaa sanoittaa.

Kyseessä oli amerikkalaisen jazzmuusikon ja musiikkihistorioitsijan Ted Gioian, 66, Substack-verkkoalustalle kirjoittama kirjoitus The State of the Culture, 2024 - Or a glimpse into post-entertainment society (it's not pretty).

# data[].attributes.attachment_link.title
HS-analyysi | Teknologiajätit haluavat meistä lyhytjänteisiä dopamiiniaddikteja, ja ilmiö tiivistyy kuvaan neljästä kalasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Puolet maailman kymmenestä arvokkaimmasta yhtiöstä perustaa liikeideansa siihen, että digitaalinen riippuvuutemme niistä syvenisi, kirjoittaa HS:n taloustoimittaja Juha-Pekka Raeste.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukijan mielipide| Opettajan luvalla ja ohjeistuksella kännyköitä voidaan koulupäivän aikana käyttää oppimisen apuna.

Helsinkiläinen isä Tatu Virta kiinnitti huomiota mielipidekirjoituksessaan ( HS 2.7.) meille kaikille tärkeään asiaan: lasten liialliseen kännykän käyttöön.

Olemme Helsingin kouluissa puuttuneet tähän. Viime lukuvuoden aikana kouluissa on päivitetty koulujen järjestyssääntöjä siten, että lukuvuoden 2024-2025 alusta kaupungin kouluissa kännykän käyttö ei ole sallittua oppitunnin aikana. Oppilaiden kännykät voidaan velvoittaa lain näkökulmat huomioiden pidettäväksi koulupäivän aikana poissa näkyvistä ja häiriöttömässä tilassa. Opettajan luvalla ja ohjeistuksella kännyköitä voidaan koulupäivän aikana kuitenkin käyttää oppimisen apuna, mutta tästä sovitaan aina erikseen ja tapauskohtaisesti. Käyttö tapahtuu tällöin opettajan ohjauksessa.

Teemme yhteistyötä Aivoliiton kanssa Kansallisen aivoterveysohjelman 2023-2029 puitteissa . Yhteistyössä Aivoliiton kanssa Arabian peruskoulussa toteutettiin kännykän käytön vähentämiseen tähtäävä pilotti. Kännykän käytön tilalle etsittiin yhdessä aikuisten kanssa vaihtoehtoisia ajanviettotapoja. Tavoitteena oli myös lisätä lasten, nuorten ja aikuisten tietoisuutta kännyköiden ja muiden älylaitteiden käytön vaikutuksista aivoterveyteen. Pilotista on saatu hyviä kokemuksia ja yhteistyömme Kansallisen aivoterveysohjelman kanssa laajenee tulevana lukuvuonna.

Oppiminen ja siihen olennaisesti liittyvä hyvinvointi on nostettu Helsingissä kasvatuksen ja koulutuksen kehittämisessä asiaksi, jonka eteen teemme töitä. On tärkeää huolehtia levosta, liikunnasta ja muusta yhteisestä ihmisten välisestä tekemisestä.

Haluamme olla edistämässä yhdessä kotien kanssa digilaitteiden turvallista ja terveellistä käyttöä. Syksyllä helsinkiläisissä kouluissa järjestetään vanhempainiltoja, joissa teemana on digilaitteiden terveellinen käyttö. Käymme keskustelua myös oppilaiden kännyköiden ja muiden älylaitteiden käytöstä koulussa ja vapaa-ajalla. Toivomme tulevalle lukuvuodelle oppimisen iloa, jota liiallinen kännyköiden käyttö ei häiritse.

perusopetusjohtaja, kasvatuksen ja koulutuksen toimiala

Helsingin kaupunki

Lukijan mielipiteet ovat HS:n lukijoiden kirjoittamia puheenvuoroja, joita HS:n toimitus valikoi ja toimittaa. Voit jättää mielipidekirjoituksen tai tutustua kirjoitusten periaatteisiin osoitteessa www.hs.fi/kirjoitamielipidekirjoitus/.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lukijan mielipide | Helsingin kouluissa ei syksystä lähtien käytetä puhelinta oppitunneilla

# data[].attributes.attachment_link.description
Opettajan luvalla ja ohjeistuksella kännyköitä voidaan koulupäivän aikana käyttää oppimisen apuna.

# data[].attributes.attachment_caption
Nuorten musiikkikilpailu huipentui Tampereella - katso kuvat kaikista esityksistä ja Tavara-aseman tunnelmasta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lasten ja nuorten musiikkikilpailussa kuultiin oppilaiden itse säveltämiä ja sovittamia kappaleita. Kolmatta kertaa järjestetty kisa oli tänä vuonna suositumpi kuin koskaan.

Tampereen Tavara-aseman pihamaalle on muodostunut keskiviikkona pitkä jono. Vanhemmat, isovanhemmat ja eri koulujen oppilaat odottavat malttamattomina, että pääsisivät kuulemaan tämän vuoden Musakisan finalisteja.

Myös sisällä on jännittynyt tunnelma. Tavara-aseman yläkerran parvi on täyttynyt ala- ja yläkoululaisista sekä lukiolaisista, jotka ovat säveltäneet, sanoittaneet ja sovittaneet omat kappaleet tätä hetkeä varten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorten musiikkikilpailu huipentui Tampereella - katso kuvat kaikista esityksistä ja Tavara-aseman tunnelmasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Lasten ja nuorten musiikkikilpailussa kuultiin oppilaiden itse säveltämiä ja sovittamia kappaleita. Kolmatta kertaa järjestetty kisa oli tänä vuonna suositumpi kuin koskaan.

# data[].attributes.attachment_caption
Tekijänoikeudet | Tekoälyjätit hylkäsivät periaatteensa – tietoa rohmutaan muilta lain rajoja rikkoen

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekijänoikeudet | Tekoälyjätit hylkäsivät periaatteensa – tietoa rohmutaan muilta lain rajoja rikkoen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoälyn kouluttamisessa laajat tietomassat ratkaisevat. Teknologiajätit ovat hyödyntäneet muiden tuottamaa materiaalia kasvavalla vauhdilla lain rajoja koetellen, The New York Times kertoo.

# data[].attributes.attachment_caption
Henkilö | Jevin West käy tekoälyfeikkien kimppuun, sillä meitä uhkaa "kuollut internet"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhdysvaltalaistutkija Jevin Westin mielestä suuriin kielimalleihin pohjaavat botit ovat "ison mittakaavan paskanpuhujia". Hän kaipaa laajempaa ymmärrystä tekoälyn varjopuolista.

Tammikuussa 2024 äänestäjät Yhdysvaltain New Hampshiressa alkoivat saada omituisia puheluita. Heitä kehotettiin olemaan äänestämättä esivaaleissa, ja soittajan ääni kuulosti erehdyttävästi presidentti Joe Bidenilta.

Kyse oli äänihuijauksesta. Ne ovat yksi monista huolenaiheista kuluvana vuonna, jota on kutsuttu globaaliksi supervaalivuodeksi. Vuoden 2024 aikana äänestetään yli 60 maassa, joissa elää yhteensä noin puolet ihmiskunnasta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Henkilö | Jevin West käy tekoälyfeikkien kimppuun, sillä meitä uhkaa "kuollut internet"

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltalaistutkija Jevin Westin mielestä suuriin kielimalleihin pohjaavat botit ovat "ison mittakaavan paskanpuhujia". Hän kaipaa laajempaa ymmärrystä tekoälyn varjopuolista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta löydät digipolun ohjeita ja linkkejä koottuna aihepiireittäin.