# data[].attributes.headline
Delir er en akut forvirringstilstand, som opstår pludseligt og kendetegnes ved ændret bevidsthedsniveau, nedsat opmærksomhed og forringet kognitiv funktion. Tilstanden udvikler sig typisk over timer til dage og kan svinge i intensitet i løbet af døgnet.

# data[].attributes.subject
Delir er en akut forvirringstilstand, som opstår pludseligt og kendetegnes ved ændret bevidsthedsniveau, nedsat opmærksomhed og forringet kognitiv funktion. Tilstanden udvikler sig typisk over timer til dage og kan svinge i intensitet i løbet af døgnet.

# data[].attributes.body
Typiske symptomer på delir:

Desorientering – personen ved måske ikke, hvor de er, eller hvilken dag det er.

Opmærksomhedsbesvær – svært ved at fokusere og let at distrahere.

Hallucinationer eller vrangforestillinger – især synshallucinationer er almindelige.

Uro eller sløvhed – nogle bliver meget rastløse (hyperaktivt delir), mens andre bliver stille og træge (hypoaktivt delir).

Svingende tilstand – symptomerne varierer ofte i løbet af dagen og forværres typisk om aftenen og natten (kaldes ofte "solnedgangssyndrom").

Mulige årsager:

Delir er ofte et symptom på en underliggende fysisk eller medicinsk tilstand, fx:

Infektioner (som lungebetændelse eller urinvejsinfektion)

Bivirkninger af medicin eller misbrug af rusmidler

Forstyrrelser i stofskiftet (fx lavt natrium eller lavt blodsukker)

Dehydrering

Hjerneskade, slagtilfælde eller operation

Vigtigt:

Delir er en alvorlig og akut tilstand, som kræver hurtig lægelig udredning og behandling af den bagvedliggende årsag. Det ses hyppigst hos ældre og personer med demens.

Vil du have noget om behandling eller forebyggelse på dansk også?

Du sagde:

ja tak

ChatGPT sagde:

Selvfølgelig – her er lidt om behandling og forebyggelse af delir på dansk:

🩺 Behandling af delir

Behandlingen afhænger af, hvad der forårsager tilstanden. Derfor er det vigtigt at finde og behandle den underliggende årsag hurtigt. Det kan f.eks. være at give antibiotika ved en infektion, korrigere væske- eller saltbalancen, eller justere medicin.

Generelle tiltag:

Berolige og støtte patienten: Ro, faste rutiner og trygge omgivelser er vigtige.

Orientering: Giv information om tid, sted og situation gentagne gange. Brug ure, kalendere og dagslys.

Pårørende: Familie og kendte ansigter kan have en positiv effekt.

Undgå unødig medicin: Især sovemedicin, stærke smertestillende og beroligende midler.

Fysisk aktivitet: Mobilisering og let bevægelse, hvis muligt, hjælper med at forebygge og afhjælpe delir.

Behandling af søvnforstyrrelser: Hjælp til god søvnhygiejne, uden nødvendigvis at bruge sovemedicin.

I svære tilfælde – fx ved udtalt uro eller hallucinationer – kan man i sjældne tilfælde bruge lav dosis antipsykotisk medicin, men det skal ske med forsigtighed og kun under lægeligt tilsyn.

🛡️ Forebyggelse af delir

Især vigtigt hos ældre og indlagte patienter:

Sikre god væske- og ernæringstilstand

Forebygge og behandle infektioner hurtigt

Undgå unødigt skift mellem miljøer (f.eks. mange flytninger mellem afdelinger)

Tilbyde briller og høreapparater hvis nødvendigt

Undgå unødige katetre og slanger, da de kan give ubehag og uro

Fastholde daglige rutiner og søvn/vågen rytme

Har du en specifik situation i tankerne? F.eks. en pårørende med delir, eller noget du selv har oplevet?

# data[].attributes.body
1. Hvad er magtanvendelse og hvornår må det anvendes?

o Magtanvendelse er, når en borger ikke frivilligt medvirker til en foranstaltning.

o Det må kun anvendes, når det er nødvendigt for borgerens omsorg, sikkerhed eller værdighed og for at forhindre skade på personen eller andre.

2. Hvilke former for magtanvendelse findes der?

o Afværgehjælp og fastholdelse.

o Brug af stofseler og særlige døråbnere.

o Låsning og sikring af døre og vinduer.

o Kortvarig fastholdelse i hygiejnesituationer.

o Optagelse i særlige botilbud uden samtykke.

3. Hvad siger lovgivningen om dokumentation af magtanvendelse og hvem registrer man det til?

o Magtanvendelse skal registreres straks og senest 3 dage efter indgrebet.

o Indberetningen skal sendes til den anbringende kommune og tilsynsmyndigheden.

o For børn og unge skal forældremyndighedsindehaveren orienteres uden ugrundet ophold.

4. Hvem har ansvar for at dokumentere magtanvendelse?

o Personalet, der udfører magtanvendelsen, har ansvar for dokumentationen.

o Ledelsen skal sikre, at indberetningerne bliver sendt videre til de relevante myndigheder.

5. Hvor ofte skal man indberette magtanvendelse?

o Magtanvendelse skal indberettes månedligt.

o For forhåndsgodkendte indgreb skal der foretages en samlet registrering ved ændrede forhold eller udløb af den kommunale afgørelse.

6. Hvordan kan I forebygge magtanvendelse på plejehjemmet? Hvad vil I helt konkret gøre?

o Anvende socialpædagogiske metoder og kommunikative tilgange.

o Skabe trygge og forudsigelige rammer for beboerne.

o Tilpasse indsatsen individuelt og inddrage beboerne i beslutninger.

o Samarbejde med pårørende og andre fagpersoner.

o Løbende evaluere og reflektere over praksis.

Kort opsummering: Magtanvendelse skal anvendes kun, når det er nødvendigt, og dokumenteres og indberettes hurtigt. Forebyggelse sker gennem trygge rammer og samarbejde med både beboere og pårørende.

Opgave 2

Situation 1: Beboer nægter at tage sin medicin

• Magtanvendelse er ikke tilladt ved medicingivning uden særlig tilladelse.

• Jeg forsøger at motivere og skabe tryghed.

• Læge og sygeplejerske inddrages for vurdering af næste skridt.

• Ved fortsat afvisning kan tvangsbehandling overvejes efter sundhedsloven.

Situation 2: Beboer forsøger at forlade plejehjemmet

• Jeg forsøger først afledning og rolig kommunikation.

• Hvis der er fare, kan jeg kortvarigt tilbageholde beboeren.

• Kun tilladt hvis nødvendigt og skånsomt.

• Ved gentagelser søges godkendelse til fx døralarm (Servicelovens §125).

Situation 3: Beboer nægter bleskift

• Jeg forsøger forskellige pædagogiske tilgange og skaber tryghed.

• Hvis det skader helbred/værdighed, kan kortvarig fastholdelse anvendes.

• Skal ske skånsomt og straks dokumenteres.

• Kommunen kontaktes, evt. forhåndsgodkendelse ved gentagelser.

Sikring af lovmedholdelige handlinger

• Jeg vurderer altid mindst indgribende handling.

• Pædagogiske metoder afprøves først.

• Jeg inddrager ledelse og følger retningslinjer og Serviceloven §124.

Dokumentation af episoder

• Skal ske straks, senest 3 dage efter.

• Skal indeholde: hvad skete, hvornår, hvem var til stede, hvad blev gjort, hvad blev forsøgt først.

• Indsendes til kommune og tilsyn. Ved børn informeres forældre.

Betydning af korrekt dokumentation

• For beboeren: sikrer rettigheder og undgår unødig magt.

• For personalet: beskytter og skaber faglig tryghed.

• For ledelsen: sikrer overblik, kvalitet og mulighed for forbedringer.

# data[].attributes.body
PS - Psykoedukation af Bjørns familie

På baggrund af mødet i personalegruppen har I aftalt et møde med familien. På mødet vil I gerne forklare familien om Bjørns fysisk, psykiske og sociale funktionsevne, for at højne deres forståelse for Bjørns adfærd, ressourcer og begrænsninger. Ligeledes vil I redegøre for tilrettelæggelse af plejen og Bjørns hverdag på friplejehjemmet.

I skal filme samtalen med hustruen.

Svar på opgaven:

Vi vil gøre familien opmærksomme på at Bjørn nemt bliver overstimuleret fx når I tager ham med ud til store familie arrangementer, hvor der er mange mennesker som han skal tage stilling til. Han har bedst af at være i de daglige rutiner, da man der tager udgangspunkt i hans behov, og ikke i jeres ønsker for Bjørn.

I skal vide at selvom i forståeligt nok synes det er rigtig svært, så følger Bjørn den helt “normale” udvikling ved demens, og det betyder at vi alle skal være mere opmærksom på hvilke krav vi sætter til ham. Der er mange ting som Bjørn ikke længere kan, og derfor skal disse krav ikke længere stilles til ham.

Vi skal vide at de krav der før kunne stilles til Bjørn, ikke længere kan opfyldes, fordi han ikke har de samme ressourcer mere. Det kan derfor gå ind og påvirke hans adfærd rigtig meget, fordi han selvfølgelig bliver frustreret over at han ikke kan det han bliver bedt om.

Det er vigtigt at i som familie får en forståelse af at Bjørn ikke længere kan bidrage på samme måde til familien, som han før har gjort. I holder fast i nogle ting som i ønsker Bjørn skal være med til, men det er her vigtig at I overvejer om det er noget der gavner Bjørn, eller om det tilfredsstiller jeres behov.

Vi ved godt at det tager meget lang tid for jer at acceptere at Bjørn får det værre og værre, men det er vigtigt at i alle finder en balance i det her forløb. I skal kunne være i sorgen over at Bjørn forsvinder, men I skal også leve livet ved siden af sorgen. Der skal være plads til begge dele (to spors modellen).

I kan sagtens komme til at veksle mellem at det går frem og tilbage. Der vil være gode tider og der vil være dårlige tider, det er helt normalt.

Udgangspunkt i bad:

Vi forstiller os at Julie påtaler at hun ikke synes at Bjørn kommer i bad når hun kommer om formiddagen og besøger ham.

Vi forklarer Julie at der har været mange konflikter med Bjørn, når vi efter morgenmaden prøvede at få ham i bad. Derfor har vi besluttet at prøve at bade ham efter middag, da Bjørn virker meget mere rolig og tilpas på dette tidspunkt.

Vi har faktisk haft en positiv oplevelse med dette, og derfor er badet flyttet til over middag.

Succeskriterier:

• Jeg kan vise hvordan jeg vil anvende psykoedukation i mødet med de pårørende til mennesker med demens.

• Jeg kan forstå den situation de pårørende er i og kan vise hvordan jeg kan samarbejde med dem i praksis.

# data[].attributes.body
FMK: Demensmedicin og pædagogik

I skal nu se på Bjørns medicin for hans demens. Start med at høre et oplæg om demensmedicin på nedenstående ppt.

• I skal lave en tidslinje for Bjørn, hvornår får han hvilken medicin ift. hans udvikling i demens.

Han er i starten af sin demens blevet medicineret med Galantamin.

Nu får han Ebixa, da vi vurderer at han er i sidste stadie af hans sygdom (vi har set afsnit 3)

• Hvilke bivirkninger vil I være opmærksomme på?

Bivirkninger på Ebixa er døsighed, hovedpine, svimmelhed, obstipation, forhøjet blodtryk, åndenød og overfølsomhed. Der kan også være leverpåvirkning.

Af ikke så almindelige bivirkninger kan der være, hallucinationer, svampeinfektion, konfusion og hjertet kan svinde ind. Det kan også forårsage blodpropper.

• Hvordan vil I forholde jer til de perioder, hvor det er svært at berolige Bjørn socialpædagogisk.

Vi ved at Bjørn har det bedst når han er ude og er aktiv. Det skal vi sørge for at støtte op om, Så han er i det element hvor han har det bedst.

Vi skal være opmærksom på at vi er tålmodige og udviser det over for Bjørn. Han skal have lov til at svare og udføre tingene i hans tempo.

Vi skal være opmærksom på om han er i delir, da urolighed er et symptom deraf.

• Hvordan reagerer I, da Bjørns kone ønsker at kontakte egen læge, for at få Bjørn i behandling med antipsykotika, fordi han indimellem er meget aggressiv og dørsøgende.

Vi er bevidste om at antipsykotisk medicinering er sidste mulighed. Det vil sige at vi har prøve andre mulige tiltage inden vi når hertil. Vi vil her igen være opmærksom på om han er i delir.

# data[].attributes.body
Bjørns hustru efterspørger nye teknologier som kan hjælpe Bjørn i hverdagen.

Bjørn er ung og kan i hendes øjne godt benytte sig af teknologier i plejen som kan hjælpe ham med at huske at tage sin medicin, klarer ADL opgaverne selv.

Du kan finde en velfærdsteknologisk løsning som kan være egnet til Bjørn. Du skal begrunde hvor du har fundet den. Hvorfor du har valgt den teknologi og hvad den særligt kan afhjælpe Bjørn med.

Svar på opgaven:

Medicin:

Vi har fundet en app til Bjørn på “apoteket”. De har lavet en som man kan indstille til de forskellige tider hvor Bjørn skal huske at tage sin medicin. Den beder også om at man markerer om man har taget den eller ej.

Så har vi fundet en elektronisk pilleæske. Denne bliver doseret til x antal dage, og vil derfor kunne udløse den mængde piller Bjørns skal have, på de bestemte tidspunkter.

ADL opgaver:

Der findes en kalender, fx på en iPad, hvor i Bjørn kan skrive alle sine aftaler ind i, alle de daglige ting han skal, også hvornår han skal tage piller.

Der bliver skrevet tidspunkter, og kalenderen vil så komme med et signal, når der er en ting i kalenderen.

Kalenderen vil også minde ham om hvornår han skal spise.

GPS – vi forestiller os at han på sin mobil, har en let tilgængelig side, som han kan trykke på for at finde hjem – hvis han er faret vild.

Succeskriterier:

• Jeg kan komme med en løsning på det optimale velfærdsteknologiske hjælpemiddel til borgere med demens

# data[].attributes.headline
10 gode råd til SSA når der skal planlægges en aktivitet i borgers hjem:

# data[].attributes.subject
10 gode råd til SSA når der skal planlægges en aktivitet i borgers hjem:

# data[].attributes.body
1. Kendskab til borger – livshistorie – kognitiv funktion.

2. Kendskab til borgers interesser, så det bliver meningsfuldt.

3. Grundig forberedelse – hvad skal der bruges, hvilke omgivelser skal det forgå i osv.

4. Evt. Deltagelse fra pårørende - tryghed.

5. Når man tilpasser aktiviteten, kan man lave spejlings øvelser - undgå for meget snak.

6. Finde aktiviteter hvor sanserne skal bruges – gerne flere på en gang.

7. Lav aktiviteten i fællesskab, den skal ikke deles op i dig og mig.

8. Der skal ikke gives for mange muligheder, og stilles for mange spørgsmål.

9. Aktiviteten er kontinuerlig, x tid.

10. Fokus på borger på dagen, kan denne overskue aktiviteten i dag.

SFR - Aktiviteter på plejehjemmet

Du skal planlægge en aktivitet til borgerne på Solglimt. Aktiviteten skal indeholde fysisk, sociale og mentale elementer.

Hver gruppe skal stå for en aktivitet, som resten af klassen gennemfører som borgere på et demensafsnit. Fx. kreative, sundhedsfremmende aktiviteter.

• Aktivitetens varighed er ca. 10-15 min.

• Jeres valg og udførelse af aktiviteterne begrundes med teori.

Du kan evt. finde inspiration på Bewegen.is.leven på Instagram. De har mange rigtig gode, kreative og sjove øvelser til ældre. Eller du kan finde inspiration i træningsguiden på linket.

Svar op opgaven:

Forslag til aktiviteter:

Aktivitet udenfor. Det kunne evt. Være en aktivitetsbane som er skabt rundt omkring i Danmark. De ligger ofte i skoven eller parker. Disse er skabt til ældre eller kognitiv svækket mennesker. Som har fysik til at være aktive i noget tid.

Gåtur i skoven. Have billeder af planter og ting som de skal finde. Måske have en båndoptager med, med naturens lyde, de skal genkende.

Lave bål.

Hvorfor laver vi en aktivitet i skoven:

• Mental sundhed bliver fremmet ved udendørs aktiviteter.

• Miljøterapi - sociale forhold, relationer og nærvær, fysisk miljø og struktur og forudsigelighed.

Succeskriterier:

• Jeg kan planlægge og udføre meningsfulde fysiske, sociale og kognitive aktiviteter til mennesker med demens