# data[].attributes.body
eksamen fylder
de studerende og den nye uddannelse udfordre "de gamle"
stort fokus på kommunikation i første praktik og helt generelt er det der der der sættes ind
generelt er de studerende blevet tilbud opgaver og sendt rundt i diverse teams og opgaver - der bliver ikke holdt igen
de studerende får lov til at komme med på lægekonferencer og samtaler for at se hvad der sker i de "rum" - vigtigt for de studerendes forståelse af deres rolle og opgaver
vejlederne oplever at det er inspirerende og godt for arbejdspladsen at der kommer nye studerende som stiller spørgsmål og er nysgerrige - de har andre kompetencer og det er med til at løfte det faglige niveau
der fokuseres på læringsstil og de studerendes forudsætninger
der afholdes forventningsaftaler: praktikstederne har høje forventninger - det opleves som et fint match med de studerendes ønsker og forventninger
svær titel når man skal præsentere sig i telefonen - det bliver ofte til studerende eller sekretær i stedet
37 timers arbejdsuge er en stor omvæltning for de studerende - kan det trænes på uddannelsen?

# data[].attributes.body
Skiftet fra lægesekretærelever til SAK studerende:

·        Det er en anden måde vejlederne skal forberede/tilrettelægge praktik. Der bruges en del tid på at oversætte fra den måde vejlederne plejer at have elever på. Det har afledt tanker som: ”Er vejlederne gode nok/godt nok klædt på til at have studerende”.

·        Vejlederne oplever, at de studerende har ret godt styr på deres læringsmål, de er mere klædt på til at have ansvar for egen læring.

·        Nogle ting kan nås i 1. praktik, og der bygges videre i 2. praktik.

·        Regionens uddannelsesplan/manual er svær at navigere efter. Nogle vejledere laver oversættelse til deres enkelte afdeling/speciale.

·        Vejlederne har meget fokus på om læringsmål kan opnås hos dem, hvis ikke sendes de studerende rundt for at snuse andre steder.

Gode erfaringer:

·        Onboarding lykkedes godt – vejlederne/de studerende har gode kollegaer, og der er erfaring med andre faggrupper i praktik som der hentes viden om.

·        Det fungerer godt, at kaste de studerende ud i arbejdsopgaver. På den måde får de meget hurtigt føling/erfaring.

·        En afdeling har gode erfaringer med, at lade den nye SAK studerende starte praktikken med et oplæg om SAK uddannelsen.

·        Vejlederne giver de studerende egne faste opgaver, med mulighed for sparring. Nogle holder ikke så mange status møder undervejs i praktikken, men har en god føling med den studerende løbende.

·        De studerende er meget løsningsorienterede.

Forbedringspotentiale:

·        Nogle studerende har brug for basale skills. Skriftlighed: at stave, at skrive hurtigt. Det kunne være aktuelt at lade dem øve ti-fingersystemet. Nogle studerende mangler også basale skills som situationsfornemmelse (særligt de unge): hvad sker der i afdelingen/registrering af at der er travlt/hvad er hensigtsmæssigt i situationen. Gør sig gældende for både 1. og 2. praktik. Nogle afdelinger skriver fortsat journal/skal dokumentere i SP løbende ved patientkontakt/telefonsamtaler. Det skal gå hurtigt/skriftligheden skal være i orden. Basale skills efterlyses inden for service: byde velkommen til patienter, have øjenkontakt, hvornår siges der godmorgen, tage telefon.

·        Vejlederne har et ønske om fælles måde de studerende præsenterer sig i telefonen: XX afdeling, XX studerende, XX Navn.

·        SAK titel findes ikke i SP = der kommer til at stå lægesekretærelev.

·        Vejledning af studerende: Kan være udfordrende ressourcemæssigt: nogle har ikke tid. Vejlederne opfordrer de studerende til at spørge andre/være opsøgende selv på løsning/info.

·        Ingen formelle retningslinjer i regionen vedr. tid til at have studerende (ressourcer der er stillet fra arbejdsgiver). Ulige vilkår fra sted til sted. Andre faggrupper har andre vilkår hvad angår det at have studerende i praktik. Dette er et emne der skal belyses.

·        Forventning ml. hvad de studerende møder i praksis når de starter i praktik/hvad praktikken reelt tilbyder.

·        Det er svært at svare på, fordi der indtil nu har været få studerende og det er så individuelt.

·        Vejledning til praktikportalen – skal genbesøges. Til 1 og 2. praktik. Nogle vejledere har svært ved at navigere rundt i praktikportalen.

·        Praktikportalen på App: Kan praktikportalen findes på app? Nemmere kommunikation med de studerende.

# data[].attributes.body
Oversætte læringsmålene til konkrete aktiviteter:
Hvordan kan vi oversætte læringsmålene til konkrete læringsaktiviteter, også så de studerende forstå sammenhængen. Her kan uddannelsesplanen bruges til at oversætte/operationalisering.

Uddannelsesplan kan opdateres af studerende selv.

Introduktion gennem skattejagt på hospitalet.

Forventningsssamtale, få den studerende på banen ift faglige ønsker, men også personlige overvejelser om arbejdsdagen.

GATO-kort: forventningsafstemning ift dagens opgaver og debriefing samt feedback på dagen (kan også gøres på ugeplan).

Læringsforudsætninger er forskellige:
Hvordan kan vi arbejde med arbejdsmoral, ens tilgang til arbejdet.

Professionsforatåelse:
Hvordan klargør vi dem til at møde professionen?

Vi skal klargøre (fra Absalon) til professionen, SAK er ikke helt nyt!

Husk, vi står på en sikke faglig grund, hav respekt for professionen, som den er i dag.

Snusepraktik i en uge, eller et par dage. Evt kobling mellem somatik og psykiatri.

Komme og vise praktikken frem i de første to uger af studiet.

Mere fokus på psykiatrien.

Pointer:
Benyt samarbejde med andre sekretærer
Bred ansvarlighed for læringen, gerne kobling mellem flere afdelinger/specialer
Fordeling af de studerende ift de fysiske rammer.
Sparringsgruppe i ortopædkirurgisk
Snusedag på uddannelse
Og åbent hus.

# data[].attributes.body
Forberedelse af praktik. gå fra studerende til elev.

Teoretisk viden forskelligt. men der er støre fokus på teori med de sak studerende

Korte frister til oprettelse af praktikpladser

bliver taget i mod som de var en nyansat

der er blevet forventningsafstemt til de andre ansatte, da sak studerende er mindre selvstændig end nogle af afdelingerne har været van til.

rigtig positiv om den studerendes cv af sig selv.

Fællesintroduktion fungere godt.

går ud fra det individuelle stå sted fra den studerende, (1 praktik)

den studerende interesse har en betydning for opgaverne

Vejledning af den studerende og elev det samme, inddrager hvorfor, hvordan.

Udfordringerne: teoretisk viden i forhold til at få det i spil. de studerende har en anden forventning.  studerende sammenligner deres praktik.

Hvad skal gøres anderledes:  noget med fastholdelse

# data[].attributes.body
Forventninger og forberedelse:
- Svært, introverte, afstemme, stor forskel, opgaver fra skolen vs. praksis.
- Mange individuelle hensyn - giver udfordringer,
- Forberedelse til praktikken er kompleks (læringsmålene)
- For stor praktiklæringsplan (Håbløs)
- Sætte de studerende i som møde facilitere

Onboarding
- Fast tilknytte vejleder den første uge
- Programmet er justeret  efter de forskellige praktikker for at imødekomme
- Deltager i fælles aktiviteter for alle uddannelser (sygepl. mfl.) fx refleksionscafe
- Forventningsafstemning (observationspraktik)

Indledende forventningsafstemning
- Individuel tilpasning med henblik på vejledning
- 1. praktik ugentlig samtale fx 15 min varighed uformelle rammer spisepause

Udfordringer:
- starte som følg og bygger på
- inddragelse
- møde hende hvor hun er
- medindflydelse og ansvar
- Rekruttering grundlaget (sælges SAK "forkert")

Svær refleksion medhenblik på 1. praktik
- Cafér
- Mindre opgaver forbereder dem før det bringes i anvendelse fx dagen før
- fokus på egen læringsbehov
- anvende lærings
- GATU kort fra Region Sjælland (Video materiale)
- Anvende støtte redskaber i refleksion - evaluer processen anvende både summativ formativ

Praksis øvelser
- anvende 2 headsets til opkald (den studerende er passiv lytter)

# data[].attributes.body
Praksis tilkendegiver, at SAK er søgt modtaget med et åbent sind.
Der har været mange spørgsmål til at forstå uddannelsen, man skal tænke anderledes, det er nyt, at det er studerende.
Praksis har udarbejdet fælles materiale/uddannelsesplan, redskab til vejledere. Inspirationsmateriale.
Det er vigtigt med en opmærksomhed på, hvad SAK også vil kunne/kan.
Det kan være udfordrende med en lægesekretærfunktion at tænke ud af boksen, de studerende vil noget andet, end det man synes, at de skal som studerende.
2. praktik udfordrer mere i forhold til læringsmål. De studerende har andre forventninger. Det bagvedliggende er interessant for dem/de er nysgerrige fx. kvalitet.
Praksis har tænkt/forventet, at de studerende på 1. sem ved mere om faget, når de kommer i praktik, den det er tilfældet.
Der skal bruges tid på, at de studerende ved, hvordan man agerer på en arbejdsplads. Det kan være overraskende for de studerende at møde syge mennesker og tale med patienter.
Eleverne var en mere homogen gruppe.
De studerende er en mere heterogen gruppe.
Der er en opmærksomhed på, at der skal være fokus på, at de forskellige faggrupper kender SAK.
Det er vigtigt, at de studerende føler sig godt modtaget og får indsigt i de forskellige områder på afdeling/sted.
Drøftelse af arbejdsområder: Hvilke opgaver kan man stille de studerende: Facilitere tavlemøder, referater.
Der er et andet refleksionsniveau på 4. semester, der kalder på andre arbejdsområder. De studerende kan  få indsigt i fagområder ved at lade dem møde andre fagpersoner.
De studerende skal være forberedt kommunikativt før 1. praktik.
Det er vigtigt at prioritere en forventningsafstemning forud for praktik: Hvad de studerende forventer at mødet svarer ikke altid til det, der er realistisk.
Ydmyghed omkring opgaverne er påkrævet.
Som praktikvejleder kan man ikke være på de studerende hele tiden. Minde de studerende om, at der også er ansvar for egen læring.
Det er en god ide med opsamlinger jævnligt, så vejleder har føling med den studerende. Men det er forskelligt fra afdeling til afdeling, hvordan det gribes an.
Italesat at det er en forpligtigelse at uddanne.
Gatomodel: Gør arbejdsdagen til uddannelsesdag, hvad skal jeg lære, hvad har jeg lært, hvad skal lære.
Fokus på at udarbejde materiale, som den studerende selv kan arbejde med, fx i det tilfælde, at man er ramt af fravær.

# data[].attributes.body
Studerende skal have situationsfornemmelse - have forståelse for forskellige patienttyper.
1. semester mere fokus på mødet med patient (det korte møde) frem som den lange samtale.

Holbæk - god samlet plan.
God forberedelse ved at udarbejde grundforløb/køreplan.
Svært med forskel på studerende, kender ikke studerende.

CV til afdelinger. Tale om indhold forinden - hvad er relevant.
Ønsker stort fokus fra Absalon om fokus på praktik er 37 timer. Hvad er fravær.

Onboarding: Fungere, ofte tæt med vejleder til en begyndelse. Fokus på at introducere til funktion. Og forskelligheder i funktion.
Nogle problematiske hvis studerende har haft udfordringer. Ønsker opfordring til åbenhed fra studerende.

Vellykket: Skrankefunktion i forhold til kommunikation. Lykkedes med at gøre studerende selvstændig.
Tale fra start om hvordan lærer den studerende bedst.

Udfordringer:
- En del fravær fra studerende. Svær kontakt med Absalon i forhold til fravær.
- Ønske om stort fokus på fravær - vigtigheden af fremmøde i forhold til læring.

# data[].attributes.body
Forberedelsen på arbejdspladsen:
Introprogram til første uge, velkomstbrev udarbejdes og lægges ind i praktikportalen. Skriver rundt til sekretærkolleger og orienterer om at nu kommer ny studerende. Bestiller adgange.

Besøg ude af afdelingen i løbet af praktikken? Ja, men mød den studerende først. Send dem fx 1 uge i akutmodtagelsen.

Husk at forberedelsen til modtagelse af de studerende tager ret lang tid - den skal prioriteres.

Lene Bidstrup  har skema over første praktik i egen afdeling med. Deles med andre?

Husk at dele opgaven med kollegerne - vejleder er ansvarlig for tilrettelæggelse af forløbet, behøver ikke "sidde sammen med den studerende hele tiden".

Onboarding - hvordan er det lykkes:
Generelt lykkedes godt, de studerende er blevet en del af sekretærgruppen og med i det sociale (frokost, gavekasse, mm.)

Der opleves af enkelte i gruppen en kløft - studerende, som kommer ud og tænker at de skal være ledere og italesætter højere løn og et ønske om at blive ansat i det private, hvor lønnen er endnu højere. Oplevedes lidt uheldigt.

Lægesekretærer kan være stødte over det højere løntrin.
Det skaber en kløft mellem kulturerne.

Særligt udfordrende:
Kløft-situationen. Lønforskellen. Begge faggrupper bør ligestilles - men hvordan? Det er svært, fordi "det er kultur".
Det er en anden generation og type af studerende, som kommer ud. Retskrivning og grammatik? Er der fokus på dette?
Hvad gør man egentlig, hvis samarbejdet er svært, der er meget fravær, man kommer for sent hele tiden, etc? Erfaringer deles. Man inddrager ledelse, evt. uddannelsesleder eller -koordinator og Absalon, generelt.
Det kan være udfordrende, at de ikke må have særlig meget fravær.
Der er visse steder kultur for, at ingen studerende (uanset type) deltager i afdelingstemadage, så hvad skal vi bede den studerende lave på de dage? Lige sådan med 1. maj.

Læringsaktiviteter som har været særligt velfungerende:
De bliver selvkørende ret fint og hurtigt. En har ladet den studerende være tovholder på sekretærmøde, fx.
Fokus på at lære dem enkelte ting, som de så hurtigt kan klare selv og kan kalde "mit".
Et sted opfindes opgaver - ifm. med at lære at indkalde nye patienter, så tilføjes endnu en opgave for SAK-studerende: Læs alt patientmateriale og lav oplæg for vejleder.
Studiedage er en god ide: SAK'eren kan studere fast materiale, vurdere det, foreslå forandringer.
Bede de studerende om at reflektere i slutningen af hver uge, og tænk over hvordan det knyttes op på læringsmål.
Koble ekstra telefon på, så stud. kan lytte med på samtaler.

Gøres anderledes i næste forløb:
Der er et ønske om at deltage mere på 1. semester, ude fra praksis - for at give de studerende et indblik i praksis.
Planlægge at være mere på som vejleder de første 14 dage, før der uddelegeres til andre kolleger.
Skabe tid til opgaven som vejleder - det kan godt være svært, samtidig med at indgå i driften.
Man kunne lade SAK "gå i patientens fodspor" - vurdere alt lige fra venteområdets fremtræden, hvordan bliver patienten modtaget, hvordan er forløbet tilrettelagt?, bookes der efter patientrettighederne, etc.
Give dem udviklingsopgaver - bede dem vurdere kvaliteten.

Hvordan lykkes vejledningen:
Fint - mennesker ligesom alle andre. Nede på jorden.
HUSK at prioritere forventningssamtalen, spørg dem ind til hvordan de forventer at blive vejledt, hvad kan de selv, hvad
skal de mindes om.