# data[].attributes.body
Ida-Virumaal, Lüganuse, Jõhvi, Toila ja Alutaguse vallas

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark, pindalaga 44 331 ha, moodustati 2018. aastal. Sinna jäävad 11 kaitseala – Puhatu, Agusalu, Muraka ja Selisoo looduskaitseala, samuti Kurtna, Smolnitsa, Jõuga, Iisaku, Struuga ja Mäetaguse maastikukaitseala ning Narva jõe ülemjooksu hoiuala.

Alutaguse on Eesti üks ürgsema loodusega metsarikkamaid piirkondi, mis meenutab taigat. Rahvuspark hõlmab valdavat osa Alutaguse madalikust. Piirkonna eripäraks on läbi aegade olnud hõre inimasustus ja kõrge loodusmaastiku osakaal, tuumiku moodustavad ulatuslikud soo- ja metsamaastikud.

# data[].attributes.body
Ida-Eestile omaste ulatuslike soo-, metsa- ja rannikumaastike ning kultuuripärandi kaitsmine ja tutvustamine. Koos Alutaguse rahvuspargiga on Eestis kokku kuus rahvusparki.

# data[].attributes.body
Väga rikkalik

Meri- ja kaljukotkad, metsised, rabapüüd, kakud, loorkullid, lendoravad, pruunkarud

# data[].attributes.body
Väga rikkalik

Sood ja rohked metsad

Soole iseloomulikud taimed on nt angervaks, soopihl, ubaleht, pilliroog ja tarnad

Metsatüüpidest on levinuimad palumetsad, soovikumetsad ja rabastuvad metsad. Puuliikidest enam levinud on mänd, kask ja kuusk

# data[].attributes.body
On mõjutatud nii Atlandi ookeani kui ka mandri kliimast. Piirkonna kliimat võib kirjeldada kui mandrilaadset, kus on kerged talved ja suhteliselt jahedad suved.

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspargis on aastaringselt suurepärased võimalused looduse nautimiseks ja seal puhkamiseks. Matkarajad, rohked metsad ja sood. Seal on ka lõkkekoht, metsaonn, rattarada ja vaatetorn.